Režie:
Stanley KubrickKamera:
Geoffrey UnsworthHrají:
Keir Dullea, Gary Lockwood, William Sylvester, Daniel Richter, Margaret Tyzack, Douglas Rain, Vivian Kubrick, Robert Beatty, Ed Bishop, Alan Gifford (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Filosofická filmová opera. Evoluce a smysl existence lidstva v několika epochách, během kterých je člověk konfrontován se zlověstným a mlčícím symbolem mimozemského života. Science-fiction film, po kterém už filmové sci-fi nikdy nebylo jako dříve, a souběžně napsaný stejnojmenný science-fiction román, po němž se sci-fi literatura navždycky změnila. Jeden z největších mýtů filmové historie a společné mistrovské dílo dvou osobností svých oborů – režiséra Stanleyho Kubricka a spisovatele Arthura C. Clarka. Neopakovatelná cesta za hranice lidské zkušenosti, za hranice prostoru a času... (AČFK)
(více)Recenze (1 629)
Velká klasika na mě zapůsobila spíš nudným, než převratným dojmem. Možná to chce vidět víckrát, ale k tomu po první projekci, abych se přiznal, zatím nemám sílu :) ()
Životanázor vizionára, vyslovený filmovými obrazmi a hudbou v prostredí sci-fi žánru. Tematický záber je absolútny, od zrodenia myslenia a uvedomenia si vlastnej osobnosti na úplnom počiatku ľudstva až po hrozbu nadvlády umelej inteligencie vyspelej civilizácii v budúcnosti. Trpezlivosť vyžadujúce tempo filmu výstižne alegoruje dĺžku života človeka, a v prepojení s hĺbkou a tajuplnosťou vesmíru i vzdialenosť odpovedí na jeho existenčné otázky. Až na tie zastaralé inverzné filtre pri záverečných preletoch nad krajinou úžasne nadčasová záležitosť. Obraz reštaurovanej verzie, ktorá vchádza do našich kín vďaka Projektu 100, je perfektný. ()
V rámci cenzury urážek a vulgarismů nebudou takovéto výrazy zobrazeny, aby nedocházelo k prznění mravní výchovy mládeže. Takže, je to ........ ........., přeceňovaná ...... a ........ ...., odvázaný z toho může být snad jen ....... ......... ......, nebo ......... .....!!! A že já ....... ..... se na to vůbec díval. .....! Ba co víc, ........... ..... Kubrick, který je ..... a byl by schopen každého .......... ......... unudit xmrti, to konečně dokázal. ........ ..čovina!!! A víc nemám, co bych dodal. ()
Filmová báseň se zpěvy. Nádherná záležitost, která předběhla svou dobu o desítky let. ()
NFR 1991, Oscar 1 : Vizuální efekty + 3 nominace: Režie, Výprava, Scénář ()
Čirá filmová magie,s těžko uchopitelným závěrem a geniálním nápadem spojit ladný pohyb kosmických korábů se Straussovým valčíkem. Perla světové kinematografie. ()
Pro někoho může být tenhle film možná nudný, ale mě takový rozhodně nepřipadal. Atmosféra a napětí by se daly krájet ... Skvěle vykonstruovaný děj, skvěle padnoucí hudba (nečekaně - opravdu jsem nevěřila, že by klasika mohla takhle pasovat do sfi-fi), tohle sci-fi je jiné než většina ostatních filmů tohoto žánru. Nečekejte, že když se vzbouří lodní počítač, bude následovat spousta výbuchů a zoufalý (fyzický) zápas s technikou. Přestože (nebo spíš možná protože) tam takovéhle scény nenajdeme, jsme (tedy alespoň já byla) strašně napjatí od začátku do konce. Akorát konec zřejmě přesahuje moje intelektuální možnosti a trochu jsem ho nepochopila. Snad to spraví ještě jedno shlédnutí. ()
Tak tohle je zážitek. Nezapomenutelný. Ale na můj vkus to bylo příliš rozvleklé, atmosféra až příliš dusivá a hudba (mimo valčíky a Zarathustru, samozřejmě) poněkud kakofonická...jenže i za samotného HALa bych dal tři hvězdy. On se přece nemohl mýlit...nebo ano? ()
Můžeme dlouze rozebírat, o čem Odysea vypráví, nad faktem, že jde o nejlepší filmové sci-fi všech dob, ovšem diskutovat netřeba. 100% Zajímavé komentáře: kiddo, Oskar, Dr.film, Lateef, InJo, LarryW ()
Film, u kterého můžete nabýt dojmu, že byste při jeho sledování zvládli povečeřet, zařídit několik pracovních telefonátů a souběžně zhlédnout ještě nějaký jiný snímek, protože čistě dějově má Vesmírná Odysea asi tak 15 minut roztažených do dvou a půl hodiny. To je ale veliký omyl, ve skutečnosti budete muset filmu dát dokonce více času, než jaká je jeho stopáž. Kubrick mě tentokrát nezklamal, možná proto, že jsem si byl před projekcí celkem jistý, že Odyseu kvůli nudě po chvilce vypnu. Doteď si nedokážu vysvětlit, jak je možné, že mě to tak bavilo, natož že mám chuť film zhlédnout znovu :) Po Mechanickém pomeranči a Olověné vestě jsem Kubrickovo přízvisko geniální tvůrce nechápal, nyní již ano. Avšak stejně si neumím představit, jak bych ke zhlédnutí 2001: A Space Odyssey přemluvil někoho, kdo se o kinematografii nezajímá více než hodně... ()
Už od úvodních tónů je zřejmé, že diváka čeká dokonalý filmový zážitek. A skutečně. Mistr Kubrick tento film natočil tak, že i autor předlohy A.C. Clarke musel být s konečnou podobou spokojen, ba co víc, musel nejspíš chrochtat blahem, stejně jako já, když jsem to viděl prvně. ()
║Rozpočet $10,5milióna║Tržby USA $60,541,301║Tržby Celosvetovo $68,763,373║ Kubrick natočil pekne sa tváriacu vesmírnu uspávanku s tak pomalým dejom, s minimom dialógov a tie čo nám ponúka sú dosť pasívne, rovnako ako strohé zábery čo vyznejú maximálne staticky, že na konci som nevedel o čo mu vlastne išlo. 1* dávam aspoň za tie vydarené nápady ohľadom technických prvok vesmírnych lodí a ich interiérov, ináč som tam nič zvláštne nepobadal, film sa dal pokojne zhrnúť do stopáže 30minút, veru nič by sa nestalo. Kubrick a jeho filmový štýl, len potvrdil týmto ďalším vzhliadnutým počinom, že ide naprosto okolo mňa. /20%/ ()
Neobyčejný vesmírný balet, smíšený s psychedelickým tripem kamsi na hranice galaxie. Proč je Kubrickova Vesmírná odysea velkým filmem? Protože odolala vábení předlohy a namísto papouškování Clarkova textu se stala jakousi bizarní vizuální esejí na téma budoucnost, vesmír a lidé. O genialitě Kubricka svědčí i to, že dnes, kdy se film vydává cestou "dokonalé nápodoby", neztrácí jeho strhující hra tvarů, barev a zvuků nic ze své znepokojivosti, sugestivity. Podle mého proto Vesmírná odyssea nestárne, protože není opisem sci-fi předlohy, ale svrchovaným uměleckým dílem, které přesahuje hranice žánru sci-fi. Dnešnímu divákovi se může jevit líná, poklidná, antidramatická, ale její skutečné kouzlo dříme pod povrchem děje. Bravo, tohle dílo kráčí ve šlépějích nejlepší tradice umělecké fantastiky... ()
Celý film je jak dlouho nit, která je propletená velmi komplikovaně. Některá místa jsou opravdu pro silné mozky. Již legendární lodě a valčík. Tomu se nedá nic vytknout. Jen radím počkat si tento film až budete vědět, že ho spolknete ;-) a nebo ještě lépe přečtete si knihu a pak to pochopíte.Je pravda, že film se od knihy liší v pár věcech (nedůležitých), ale konec vyznívá lehce jinak než jak zamýšlel génius A. C . Clark. Stanley jako spoluautor scénáře zasáhl a jeho geniální mozek z knihy přetvořil "zjednodušenou" verzi pro diváky, která však podle mě nemůže být kompletně pochopena bez znalosti předlohy. Plakát s lidským plodem a nápisem "Ultimate trip " naprosto dokonale vystihuje toto stěžejní dílo sci-fi a jeden z nejvýznamnějších filmů historie. Pro všechny, kterým se zdá snímek jako silná káva, kterou nepochopili, doporučuji přečíst knihu (možná vám nasměruje správným směrem, možná z části omezí vaši fantazii...). ()
Tento film povazovany za opravdovou klasiku zanru me po prvnich deseti minutach zacal tak neuveritelne nudit, ze jsem mel opravdu chut ho ihned vypnout. Ale odolal jsem, cekal jsem na neco co by me "probudilo", ale bohuzel nic takoveho se nedostavilo. Skoda. ()
Kubricka moc nemusím, toto je ovšem jeho nejlepší film. Na dnešní dobu možná trochu rozvleklý, majestátní záběry trvají trochu déle, než se dnes nosí. Kubrick za film dostal svého jediného Oscara, ovšem za vizuální efekty. Ty jsou skutečně skvělé - od výborných masek pravěkých opolidí až po záběry z vesmíru. Dost dobře je využita klasická hudba. Tento film inspiroval každý druhý pozdější sci-fi film. ()
Co je vlastně zač onen mysteriózní černý monolit? Je HALovo nabytí vědomí nevyhnutelným mechanismem evoluce, anebo jen nešťastnou poruchou? Je osud, který postihl astronauta Davea happy endem, či tragédií? Počínaje Wikipedií a konče snad každou filmovědnou encyklopedií si můžete projít, o čem všem Vesmírná odysea možná je; ale možná také není. Především se totiž dodnes jedná o opojný audiovizuální zážitek, který má smysl především prožít – a to pokud možno v kině. Více zde. ()
Výjimečně odosobněný vizuální zážitek. Vesmír a lidé. Obrazová esej na téma nadčasovosti... PS: Počítač, který převzal vládu nad lodí, se jmenoval HAL. Zkuste si posunout ta písmena o jedno dál v abecedě...a dostanete zkratku IBM...i když to Kubrick osobně popírá a přičítá to shodě okolností, je to náhoda více než prognosticky varující... ()
Režijní nádhera vypiplaná do nejmenšího detailu a velmi hluboký příběh neteistického pojetí vývoje člověka, směřujícího stále vzhůru. Možná stojí za to nejprve se seznámit s knižní verzí, ale i tak je závěr snímku naprosto fascinující. ()
Legendární režisér Stanley Kubrick za svou kariéru stihl vystřídat prakticky všechny žánry, jedině na western z těch zásadnějších v Kubrickově kariéře nedošlo. I přes výrazné časové odstupy v rámci své tvorby ovšem stihl realizovat horor (Osvícení), historické drama (Barry Lyndon), válečné drama (Olověná vesta), komedii (Dr. Divnoláska aneb Jak jsem se naučil nedělat si starosti a mít rád bombu), erotický thriller (Spalující touha) či sci-fi. Kubrick sice ve své kariéře pendloval mezi žánry, vždy ovšem dokázal natočit minimálně jeden z nejzásadnějších filmů v rámci žánru. Osvícení je dodnes vyzdvihováno mezi nejlepšími horory, Olověná vesta mezi nejlepšími válečnými filmy a 2001: Vesmírná odysea se často nachází na seznamu těch nejvýznamnějších a nejmilovanějších sci-fi filmů. Kubrick se i tentokrát chopil silné předlohy (v tomto případě vtahujících krátkých příběhů Arthura C. Clarkea) a ve spolupráci s Clarkem sepsal a následně realizoval zásadní záležitost, u které existuje mnoho důvodů k odkazování novodobých tvůrců a který minimálně vyšlapal cestičku filmům jako první celovečerní Star Trek či Interstellar Christophera Nolana. V roce 1968 vznikl velmi zásadní filmový sci-fi milník, dost možná i ten nejzásadnější. Pořád ovšem není vyloženě přístupná. A to nejen díky faktu, že nejde o záležitost na úrovni Star Wars, Star Treku či Strážců Galaxie, ale filozofická cesta do vesmíru jde ruku v ruce s neobvyklým vypravěčským přístupem, kdy se dialogy ve filmu šetří jako se šafránem a různé sekvence místo dialogů doprovází spíše nepůvodní klasická hudba autorů jako Richard Strauss. 2001: Vesmírná odysea se tak rázem stává film, který primárně vypráví především obrazem, především i díky faktu, že na tehdejší poměry drahá sci-fi měla blíže k ryzímu uměleckému filmu, který nádherně předává skladbu motivů, varuje před potencionální nebezpečnou budoucností lidstva a přitom pořád spousty motivů představuje způsobem, které sází na diváckou interpretaci. Sem tam se pořád v jistých kruzích vtipkuje, že zajímavý začal být filmový svět až v roce 1977, kdy do kin dorazili právě původní Star Wars. Jenže i k těm dokázala Kubrickova Vesmírná odysea vystavit cestu, minimálně skrze revoluční praktické efekty a epické výjevy. V průběhu se ovšem skutečně nadhazují témata lidské evoluce, soužití lidstva s umělou inteligencí či právě potencionální funkčnost třetího druhu. Vesmírná odysea se v průběhu jeví prakticky až jako meditativní záležitost, kde výsledné docenění filmu záleží čistě na mentálním nastavení při jeho sledování. Člověk ovšem nemusí být Einstein, aby se při sledování jen nechal oslňovat vizuálními výjevy. Stejně jako prakticky každý Kubrickův film má 2001: Vesmírná odysea štěstí v tom, že se na ní zub času vůbec neprojevuje. Po několika zhlédnutích nepřestává být baletí let vesmírem vtahující, klíčem ke kultovnímu statusu Kubrickova mistrovského díla je fakt, že film víceméně předběhl svou dobu, skutečně dokázal ovlivnit celý žánr velmi výrazným směrem. ,,Vyprávění´´ celého filmu započne prakticky na prvopočátku lidstva, kdy až následně dochází na pohled na to, kam se vlastně lidstvo za miliony let posunulo. I zde platí, že je imaginace zcela volná a sám Kubrick řekl, že jeho cílem nebylo zodpovídat otázky, přesto se dá ve Vesmírné odyseje vyhledat i úvaha nad tím, zda pokrok nemůže paradoxně vést k zániku. Průměrný divák, který by se ke Vesmírné odyseje dostal proto, aby objevil tu slavnou kolébku moderní sci-fi, by mohl snadno Vesmírnou odyseu odsoudit jako přetažený film, který si svou dvě a půl hodinovou délku nedokáže obhájit a sází jen na hezké obrázky. Jenže to celé není jen o ideálním naladění, ale i o chuti ve Vesmírné odyseje něco hledat. Kubrick úmyslně nic neservíroval na stříbrném podnose a bez mentální hygieny v tomto případě nebyli koláče. Vesmírnou odyseu jde poté chválit v prakticky každé jednotlivé řemeslné složce. Praktické vizuální efekty si dle očekávání došli pro zaslouženého Oscara, alespoň nominací se nenechala zahanbit ani fenomenální výprava a navíc si Kubrick mohl po Dr. Divnolásce dojít pro druhé nominace za režii a scénář. Ne poprvé a ne naposled ovšem v tomto případě utřel a musel se spokojit s Oscarem za zmíněné efekty, které jsou především prací legendárního Douglase Trumbulla, který se do análů sci-fi žánru dokázal později zapsat i díky Blízkým setkáním třetího druhu, prvním celovečerním Star Treku či Blade Runnerovi. Stěžejní klíč k úspěchu byl v tom, že se Kubrick i tentokrát na place proměnil v naprosto perfekcionistu, který dbal na každou libovolnou složku. A i proto v součtu překvapí fakt, že se film dočkal jen 4 nominací, kdy měl minimálně nominacemi ovládnout všechny technické kategorie. Nejvíce tak při pohledu do minulosti zabolí absence nominace pro kameru Geoffreyho Unswortha či kostýmy, které si například v úvodu vytřeli zadek s původní Planetou opic, která do kin dorazila v přesně ten samý rok. Rotace zpracovaná pomocí obří odstředivky, realisticky přístup k efektům ohledně atmosféry ve vesmíru či jednotlivých modelů, bravurního design vesmírného monolitu, ikonického robota HAL 900 a také svěží přístup ke střihu, využívání přední projekce či praktických modelů. Šlo o poctivou práci, která je na výsledku neskutečně vidět. Nejsympatičtější je ovšem právě to, jak se 2001: Vesmírná odysea dočkává i po letech nových interpretací, rozdělování diváků i nástupu nových fanoušků. Diváky tak rozdělují pohledy na to, zda má pohled do budoucnosti vyznít tragicky či nadějně, zda skutečně pokládá základy pro svojí verzi toho, jak došlo k vývoji civilizace, co přesně stojí za poruchou HALA či zda náhodou nemá 2001: Vesmírná odysea s předchozím filmem Stanleyho Kubricka Dr. Divnoláskou společného něco víc a nejde o velmi volné duchovní pokračování. Na všechny tyto klíčové otázky jde ovšem z dnešního pohledu odpovědět pouze ,, možná ano, možná ne´´. Odpovědi totiž nedodala ani novelizace vytvořená samotným Clarkem, na všechny odpovědi nedokázali odpovědět ani knižní pokračování 2010: Druhá vesmírná odysea, 2061: Třetí vesmírná odysea a 3001: Poslední vesmírná odysea. A to je v pořádku. Každá zodpovězená otázka totiž nevyhnutelně směřuje k další otázce. Stejně tak bývají velmi často odpovědi neuspokojivé. Kubrickovo mistrovské dílo tak dodnes těží z toho, že neodpovídá na nic a jen ponechává diváka se vtahovat do opulentního audiovizuálního zážitku, kterému se za ta léta mohlo vyrovnat jen málo filmů. Opět se najdou tací pro které bude 2001: Vesmírná odysea jen pozérská podívaná pro lidé toužící po statusu intelektuálů, Kubrickova zásadní sci-fi ovšem skutečně není pro většinu. Minimálně pro tu většinu, která očekává velkolepou sci-fi řežbu, kde se budou ničit vesmírné raketoplány a planety. Pro tuhle cílovku skutečně 2001: Vesmírná odysea není, přesto je zajímavé sledovat reakce i u těch méně nadšených. Vesmírná odysea se díky tomu totiž ještě více jeví jako autorské a komplexní dílo, které přináší 100 různých chutí 100 různých diváků. A přesně takového záležitosti bývají právem tesané do kamene, právem se na ně vzpomíná a právem se jim následně vzdávají pocty. Mnoho filmů by bez existence 2001: Vesmírné odyseji vypadalo jinak, některé z nich by dost možná ani nevznikli. Kubrickova Vesmírná odysea se sice mohla až do premiéry původních Star Wars chlubit pozicí nejúspěšnějšího sci-fi, při rozpočtu 10,5 milionů dolarů si ovšem tehdy film došel pro zhruba 24 milionů dolarů. Čas ovšem rozhodl a 2001: Vesmírná odysea se dodnes řadí v mnoha kruzích mezi nejkultovnější, nejzásadnější a nejnádhernější filmy v dějinách kinematografie. Naprosto oprávněně! () (méně) (více)