Režie:
Clint EastwoodScénář:
Dorothy BlyskalKamera:
Tom SternHrají:
Ray Corasani, Alek Skarlatos, Anthony Sadler, Spencer Stone, Mark Moogalian, Isabelle Risacher Moogalian, Judy Greer, Jenna Fischer, Thomas Lennon (více)VOD (2)
Obsahy(1)
V podvečer 21. srpna 2015 svět v němém úžasu sledoval oznámení v médiích o zmařeném teroristickém útoku ve vlaku Thalys #9364 na trase do Paříže – pokusu o teroristický útok zabránili tři odvážní mladí Američané cestující po Evropě. Film sleduje životní příběhy těchto tří přátel, od jejich dětských, přes hledání svého místa v životě, až po sérii málo pravděpodobných událostí vedoucích k útoku. (Vertical Entertainment)
(více)Recenze (198)
Hele, Clinte, ohledně castingu na tu poslední scénu, děkovačku a předávání metálů, nemáme nikoho, co by alespoň trochu připomínal toho francouzského prezidenta. Co když ti ale řeknu, že už je to natočené.. Riskantní tah s obsazením ani tolik nevadil, jako to vaření s očekávaných ingrediencí před naservírováním vlakového řezu. Do něj to Eastwood kuchtil s nebývalou bezradností.. No nic, skoro sedmdesát let po válce a zase jednou Američané zachraňují Frantíkům prdel, někteří paradoxně i v německém dresu.. ()
To hodnocení mě vystrašilo, ale začátek filmu byl typický příběh o klucích outsiderech (civilní Judy Greer) a konec napínavý okamžik ve vlaku ( i když krátký) a poctivá slova o boji proti terorismu. Nejvíce nudí výlet, působí jako domácí video. Pravda, kdyby to nenatočil Clint Eastwood, který během minulých patnácti let téměř nešlápl vedle, taková slabota by to nebyla. ()
Ti kluci jsou hrdinové o tom není sporu a vlastně jsem rád, že je Clint obsadil do svýho filmu a nevadilo mě, že jsou amatéři. Mě spíš vadil amatérský způsob vyprávění, prostřihy na vlak v době vyprávění děství a zbytečně dlouhá část evropského tripu a odflákluntá gradace klíčové události, film scénaristicky naprosto selhal i když měl námět jak hrom. Docela by mě zajímalo, co se stalo tomu islámskýmu zmrdovi, tipnul bych si, že buď už je na svobodě a užívá si socíálních dávek a nebo v krimu sleduje HBO, dopřává si masáže a rekrutuje spoluvězně na islám. Inu válka s terorismem v podání evropských vůdců je největší zoufalost a bezradnost v dějinách Evropy. ()
║Rozpočet $30miliónov║Tržby USA $36,250,957║Tržby Celosvetovo $56,850,957▐ Clint Eastwood sa nechal nachytať na hruškách, išiel na istotu že strhne veľkým príbehom ale vsadil na zlých koňov. To čo fungovalo pri Amercan Sniperovi v tomto počine zlyháva. Kameň úrazu je hlavne obsadenie nehercov, do vlastných úloh, ktoré prežili na vlastnej koži, nevyšiel podľa predstáv. Taktiež dejové prestrihy sa tu bijú. /45%/ ()
Clint Eastwood už asi senilní, nebo čím to je, ale natočil první nudný film... Filmová rekonstrukce zmařeného teroristického útoku v rychlovlaku do Paříže se vleče a úsek ,,dětství - trip po Evropě" (což je většina filmu) bych vlastně ani nemusel vidět, byl víceméně nadbytečný - nebo tedy pro mne jako diváka, ta druhá část připomíná ze všeho nejvíc amatérské video z dovolené. Jistě, jde o zajímavý herecký experiment, kdy Clint použil do hlavních rolí trojici skutečných amerických vojáků (respektive dvou vojáků a civila), kteří zachránili onen vlak před islámským teroristou, dokonce i francouzského prezidenta Hollanda hraje skutečný François Hollande (respektive je ve filmu použit skutečný televizní záznam předávání státních vyznamenání), výsledek je ale sporný - amatérští herci hrající sami sebe vyznívají rozpačitě a celý film trochu unyle...a přitom čin sám byl projevem esence hrdinství a zasloužil si lepší dramatizaci! Clint prostě není ranej Forman! Škoda promarněné příležitosti... ()
Filmovy natahnuty prusvih. ()
Tohle byla spíš rekonstrukce než hraný film, alespoň já jsem to tak vnímala. Vnořila jsem se mezi tu partu a procházela s nimi například s velkou nostalgií Benátky, fotila, obdivovala, akorát jsem celou dobu čekala na ten vlak. Pro mě je velkým plusem, že to "hráli" kluci, kteří si to prožili v reálu a tak jsem hodila za hlavu nějaké hodnocení kamery, heroické výkony protagonistů a podobně , ale hodnotila jsem to hlavně jako člověk, který ty kluky ze srdce obdivuje, protože si neprožili žádnou medovou chvilku, ale šlo tam o životy nejen jejich, ale mnoha jiných. A Spencer si prožil něco podobného ještě jednou, ale při jiné příležitosti dle toho, co se píše v zajímavostech. ()
Ať už je film zdlouhavý jak chce, tak gratuluju kluci. Každej z nás si přeje být ve správnou chvíli na správném místě. A s obrovským množstvím štěstí jste živí hrdinové. ()
"To je v pořádku. Ten je hodný, pomáhá nám." No já nevím. Kdyby mi do kupé v poklidu nakráčel Američan v dresu Bayernu Mnichov se samopalem v ruce, tak bych asi klidný nebyl, ale tady je všechno tak krásně jasné. Američané zachraňují svět i o dovolené, v Evropě potkávají takřka výhradně své krajany a spolucestujícího Alibabu rasisticky zmlátí dřív než stačil vstřebat evropské hodnoty. Takhle to prostě bylo, je to svatá pravda a já se asi mám asi stydět za to, že jsem se nudil. Jenže mě bavilo pouze to, jak americká armáda učí své vojáky schovávat se pod stolem a rozesmálo mě až teroristovo selhání zbraně. To bylo skutečně kouzelné pitomé. Ovšem chlapcům čest, slávu, medaile, dovolenku a lepší filmovou poctu. ()
Clint Eastwood asi viděl Eurotrip (2004), tak si řekl, že to natočí podle sebe. Vyškrtal z toho veškerej humor a nahradil ho takovym tim otravnym americkym patosem. A než se film vůbec nějak stačil rozjét, tak to zakončil scénou "mi scusi" ve vlaku. Věřim tomu, že třeba jako dokument s poloviční stopáží by to asi bylo zajímavý, ale tohle byla fakt ukrutná nuda. Jedna hvězda za posledních cca 15 minut. ()
Film je zajímavý jen díky faktu, že se příběh doopravdy stal. Avšak na 94 minut dlouhý snímek je to vážně slabota. Celý děj se zbytečně zdlouhavě točí okolo hlavních hrdinů, kdy je nám dokazováno, jak jsou to skvělí hoši. Pravdobně doopravdy jsou, ale prostě na tom není nic zajímavého. A celá tahle nuda směřuje k jedné 5-ti minutové akční scéně na konec. 15 minut by na celý film úplně stačilo a pak věřím, že bych mohl hodnotit lépe. Poklona hrdinům, ale dobrý film to teda není. 30% ()
Nejspíše spoilery, ale trošku hatersky bych řekl, že je to fuk. Ze začátku jsem to chtěl úplně brutálně odstřelit, nechápal jsem, proč sleduji celé dětství a dospívání tří kamarádů, navíc smyšlených postav, které ještě ke všemu hrají herci, co neumí naprosto vůbec hrát a říkal jsem si, proč radši každý pro příběh hlavní cestující ve vlaku nedostane svojí pětiminutovku. Proč to dělat takhle, když jsme viděli strhující United 93, kde nic takového nebylo potřeba. Později mi došlo, že autor námětu zřejmě dostal pokyn : "udělej film o tomhle incidentu, musí to být celovečerák pro kina." Jenže, kdyby se udělal film čistě o samotném incidentu ve vlaku, tak by měl pouhých dvacet minut. Děj nemá jak gradovat, vaří se z vody, nějak se zneškodní hrozba a je konec. Eastwood se musel hodně snažit, aby to mělo alespoň těch 90 minut. Až v závěrečných titulcích a po skončení filmu na imdb jsem pochopil, že scénárista celý děj vystavil okolo třech reálných osob, kteří dokonce hrají sami sebe, dva členové armády a civilista (člověku to přijde divné, když jsou ti tři vyznamenáni skutečným francouzským prezidentem (François Hollande) a čuchá fotomontáž ve stylu Forresta Gumpa). Ano, je to hlavně moje chyba, že jsem o filmu ani vlastně samotném vlaku Amsterdam->Paříž vůbec nic nevěděl (známější jsou pozdější útoky v Paříži v listopadu 2015), možná jsem zaslechl, ale vypustil, že Eastwood do hlavních rolí obsadil právě reálné americké pasažery, co to prožili a v Americe za tento krok byl on i studio krutě zkritizováno všemi kritiky, na druhou stranu film ani nenabízí nějaká vodítka k pochopení a až v závěru to nejspíš většině lidí dojde. Co si ale zanedlouho devadesátiletý režisér ani tentokrát neodpustil, je povinná vojenská agitka. Je tu prostě vymletej kluk, kterej to nikam nedotáhl a zasáhla ho patriotistická slina a touha sám sobě i ostatním dokázat, že něco umí. Nejsem z těch, kterým vadí pokrucování reality ve filmech pro navození většího napětí, zas to není nic takového jako v Americkém sniperovi, kde bylo jasně řečeno, že collateral damage jsou nepřípustné a hrozí za ně vězení, ačkoliv to ani v nejmenším v reálu tak nebylo a nebudu tedy kvůli tomu snižovat hodnocení. Je to prostě malinko hloupé a samoúčelné a ačkoliv je to nejspíše nejslabší Clintův režijní počin, z toho co jsem viděl (J.Edgar je lepší), pořád je v druhé polovině sakra napínavé a řemeslně zručně zvládnuté, například po vzoru nedávného Sullyho. Ovšem ta pachuť, kterou jsem naznačil se už s filmem potáhne a já jsem vlastně rád, že na to v Americe tentokrát už neskočili. Škoda, že takových filmů bude více a více, jelikož těch námětů je bohužel opět dostatek. ()
Uvolněná pohodová road movie po Evropě v kombinaci se snahou o věrnou rekonstrukci zmařeného teroristického útoku ve Francii rovná se lehký průser. Eastwoodova výborná dramaturgie a vycizelovanost charakterů je pryč. Půjčil si skutečné aktéry, ale výsledek se mijí účinkem. Konverzačky příliš mnoho, útoku příliš málo, včetně zcela nepochopitelných časových skoků ve scénáři. Z úcty k látce a ke klukům, kteří dávali do herectví obdobně vysoké nasazení, jako při záchraně životů ve skutečném světě. ()
Podstatné je niečo urobiť. Čokoľvek. Len neležať ako hnida v nehybnom bahne. Nemusí to mať vôbec podobu hrdinského činu troch mladých Amíkov. Režisér ich príklad použil ako atraktívnu hyperbolu a poctu výnimočnému činu zároveň. Ale veď pozrite - trojica kamarátov z detstva, z toho dvaja posadnutí fanúšikovstvom k zbraniam a military, sa stretne po pár rokoch od skončenia strednej na spoločnej "pařbe" Európou. Náhodou odchytia fanatického arabského útočníka. No nie sú pasívni. Aktívne odvrátia nebezpečenstvo, zachránia minimálne jeden život. A o to ide - zdá sa mi, že režisérovi na jeho staré kolená, čím ďalej tým viac rozumiem. Nielen preto, ale aj preto, že veľmi podobný odkaz - o potrebe niečo konať v prípade spoločenského ohrozenia (a vôbec sa to nemusí týkať aktívnej fyzickej akcie) - vyslal svetu ku koncu svojho života aj básnik, spisovateľ, filozof a kultúrno ideový guru Egon Bondy (v závere dvojdielneho dokumentu "Fišer alias Bondy zrežírovaného Jordi Niubóm). Mimochodom Egon Bondy a Clint Eastwood sú generační súputníci, obaja narodení 1930. ()
Na zdi má plakát z Kubrickovy Olověné vesty, vedle v baráku nejlepšího kámoše a ve škole tak trochu problémy s ředitelem. Spencer je obyčejný kluk s obyčejnými trablemi dospívání. I když slova jako selhání, průměr nebo zklamání slýchává docela často. Hledání místa v životě ho čeká stejně jako kamarády Aleka a Anthonyho. Nakonec se najde v armádě a společně se svými přáteli zmaří pokus o teroristický útok marockého sympatizanta Islámského státu, kterému v rychlovlaku jedoucím z Amsterdamu do Paříže selhala automatická zbraň, takže tři stovky nábojů zůstaly jen v batohu. Legendární Clint Eastwood znovu zvolil skutečnou událost, jenže tentokrát na to jde velmi unyle a až televizně (dokonce jeho dvorní kameraman Tom Stern obrazově nijak zvlášť nepotěší), bez velkých jmen (a s experimentem v podobě skutečné trojice hrdinů) se pokouší o civilní podání, absentují tu dramatické scény (pochopitelně vyjma té stěžejní), klukovská léta vůbec nevtáhnou, přesto je ve výsledku vlastně docela odvážný. Protože se vydává cestou, kterou bychom od něj asi úplně nečekali. Ano, Clint se pokusil dostat svým hrdinům víc pod kůži a nejen je letmo načtrtnout, přesto to úplně nevychází. Nijak jsem se o trio nebál, nijak mi nepřirostlo k srdci. Příliš výsledku nepomáhají ani dialogy, které místy hodně tahají za uši. Docela škoda. Hůl nad Clintem ovšem rozhodně nelámu. ()
Další životopisný příběh z produkce Drsného Harryho. Když film skončil, říkal jsem si - a to bylo, Clinte, celé? Není to žádný průšvih, ale jsem od něho zvyklý na větší emoce. Hvězdičky dávám především za to, že Eastwood obsadil do hlavních rolí skutečné hrdiny, kteří tehdy zneškodnili atentátníka v pařížském vlaku a také za závěrečné vyznamenání od francouzského prezidenta, jenž bylo podpořené jeho silným projevem. Je dobře, že tohle nebude poslední Clintův snímek, protože by byla škoda končit zrovna tímto ojedinělým krokem vedle (Malpaso). I mistr filmař se někdy utne. ()
Zajímalo by mě, jestli by všichni kritici "amerického patriotismu", kteří na tenhle film nadávají, byli tak ukřičení, kdyby hlavními hrdiny nebyli Američané, ale třeba Italové nebo Poláci. Myslím, že ne. Clintu Eastwoodovi je podle mě fuk, odkud ti kluci jsou, zajímalo ho jejich obyčejné hrdinství a to, kde se v prostém člověku vezme odvaha "něco prostě udělat". Spíše než oslavný chtěl podle mě natočit motivující film, a to se mu povedlo. Vlastní odvahu pak Eastwood ukázal, když do hlavních rolí obsadil přímo ty tři kluky, o kterých vypráví, a spolu s armádou různých hereckých koučů to zařídil tak, aby před kamerou vypadali přirozeně. Což se povedlo. Jejich obyčejné dětství a vcelku běžné starosti s volbou povolání a výletem po Evropě dost ostře kontrastují s tou vypjatou hrůzou ve vlaku, kterou Eastwood natočil svým typickým stylem chladného pozorovatele. ()
Clinte zabal to už fakt senilníš. Jako herec bourák, jako režisér nic moc a ty poslední počiny budiž důkazem. Sully no jakž takž, American Sniper propagandistická sračka. Tohle je pro změnu nudná sračka kde se celej film kecá, cestuje a konec je jakože drama. Pokus o realismus nevyšel. Nudné, unylé... Clinte fakt už ser na to.15% ()
Vzhľadom na to, že to točil Eastwood, môžem film označiť za premárnenú šancu. Dlho som film odkladal, ale slabšie hodnotenie dávalo jasne najavo, že toto moja srdcovka určite nebude. Clint si to asi dobre neustrážil, strašne mi vadila forma. Zdá sa, že prechádzky mestom a spomienky z detstva sú viac ako teroristický útok. Takto po filme má divák pocit, že ten teroristický útok asi nebol tak vážny, aspoň tak je to prezentované, pretože dostáva málo priestoru. Eastwood málo kedy natočí film , ktorý má 90 minút a mne tieto kratšie filmy prídu vždy podozrivé a často mám v tomto pravdu. Asi nebolo o čom točiť. Nechcem ani náhodou spochybňovať hrdinstvo chlapcov a ani fantazírovať o tom, že teroristi mali zabiť viac ľudí len preto, aby sa o ňom dal natočiť dramatickejší film. Takýchto tragických udalostí je na svete aj bez tejto parížskej dosť. Len hovorím, že asi ťažko natočíme dych berúcu drámu o tom ako chlapík vo vlaku vytrhol teroristovi z ruky samopal... Film na jedno pozretie, čo je pre Eastwooda asi urážka. Sorry Clint...50%. ()
Dalsi z neprijemnych Eastwoodovych kvalitativnych uletov. Vzhladom na vsetky tie pecky naokolomu to vsak nie je problem odpustit. 4/10 ()
Reklama