Kamera:
Roger DeakinsHudba:
Carter BurwellHrají:
Tommy Lee Jones, Javier Bardem, Josh Brolin, Woody Harrelson, Kelly Macdonald, Garret Dillahunt, Tess Harper, Barry Corbin, Stephen Root, Rodger Boyce (více)VOD (5)
Obsahy(3)
V roce 1980 v Texasu vzrůstá kriminalita a obchod s drogami. Na jeden takový nepovedený obchod narazí Llewenyl Moss, který díky tomu přijde k pěknému balíku peněz. O tyto peníze má však zájem i někdo další... V Texasu se píše rok 1980 a Ed Tom Bell běduje nad zvyšující se kriminalitou ve svém revíru, kde stejně jako jeho otec dělá šerifa. Llewenyl Moss, který je na lovu, náhodou objeví místo, kde došlo k drogové předávce, která se však zvrtla. Moss najde několik mrtvých mužů a psů, ale také zraněného Mexičana, který prosí o vodu. Moss mu ji nedá a vypraví se dál od místa po krvavých stopách. Po chvíli narazí na dalšího mrtvého muže, který má u sebe kufřík plný peněz. Moss peníze vezme a vrátí se domů. Jeho svědomí mu ale nedá spát, a tak se vrátí na místo, aby dal zraněnému Mexičanovi napít. Ten nejenže je již mrtvý, ale na místo činu přijedou dva muži a začnou po něm střílet. Mossovi se podaří uprchnout a dostat se zpět domů, kde poručí své ženě, aby jela za svou matkou. Sám se pak vydá do motelu, kde ukryje kufřík ve ventilační šachtě svého pokoje. Na vypátrání peněz je najat zásadový zabiják Anton Chigurh, který neváhá zabít mladého zástupce šerifa, jen aby se dostal z cely. Při úprku zastaví muže v dodávce, kterého zastřelí, aby si mohl vzít jeho auto. Později se na místě činu setká se svými šéfy. Mossův vůz zde zůstal, díky čemuž Chigurh zjistí Mossovu identitu. Když přijede prohledat jeho dům, on už tam ale není. Moss přijíždí taxíkem do motelu a všimne si, že v jeho pokoji někdo byl. Pronajme si proto další pokoj, který je větrací šachtou propojen s jeho původním pokojem. Čeho si Moss nevšiml, je to, že mezi penězi je ukryto sledovací zařízení a díky němu se podaří Chigurhovi Mosse opět vypátrat. Po příjezdu do motelu Chigurh zjistí, že v Mossově pokoji se ukrývá skupina Mexičanů, kteří na Mosse čekají. Všechny je pozabíjí a Mossovi se mezitím podaří i s penězi uprchnout. Nejde mu do hlavy, jak ho mohl Chigurh vypátrat, a tak prohledá kufřík a objeví sledovací zařízení. Je ovšem pozdě, jelikož Chigurh ho opět našel. Strhne se přestřelka, při které jsou oba zraněni. Moss utíká přes hranice do Mexika. Po cestě zahodí kufr i s penězi do keře na břehu řeky Rio Grande a nechá se v Mexiku ošetřit. Mezitím je na získání peněz a také odstranění Chigurha, který za sebou nechává moc nápadnou spoušť, najat jiný zabiják, Carson Wells. Tomu se podaří Mosse vypátrat a nabídnout mu pomoc. Zjistí také, kde je kufřík plný peněz. Večer je ale ve svém hotelu zabit Chigurhem zrovna ve chvíli, kdy mu Moss volá. Telefon zvedne Chigurh a řekne Mossovi, že pokud mu přinese kufřík s penězi, nezabije jeho ženu, i když jeho zabije tak či tak. Moss jeho nabídku zamítne. Okamžitě volá své ženě Carle, které řekne, že se sejdou v motelu v El Pasu, kde jí chce předat peníze, skrýt ji do bezpečí a poté zabít Chigurha. Carla, která se zatím při schůzce s šerifem dozvěděla, že jejímu muži hrozí velké nebezpečí, šerifovi zavolá a řekne mu polohu Mosse. Zatímco telefonuje, její matka nevědomky prozradí Mossovu polohu skupině Mexičanů. Když Bell přijíždí do motelu, slyší výstřely a vidí ujíždět auto. Když přiběhne na místo činu, najde Mosse mrtvého v kaluži krve... (TV Prima)
(více)Recenze (1 605)
Moc moc prosím, aby se druhý díl odehrával ve Španělském sále v Praze, aby tam ledově klidný Javier Bardem napochodoval se svojí tlakovou pistolí a těm, kteří jsou pro tuto zemi moc staří (nepoužitelní a nepotřební - takže všichni), trochu provětral mozek. Protože to, co tam ta hovada za poslední týden (8.2. - 15.2.08) předvedla, to nemá obdoby. K filmu: dynamický, napínavý děj, všechno to odsýpá, Josh Brolin - chvalitebný, Javier Bardem - výborný, Tommy Lee Jones - nehodnocen, byl zde do počtu. Ty dvě hodiny utečou jako voda, i když mě posledních třicet minut lehce vyhodilo ze zajetého rytmu. Díky několika delším nudným dialogům a několika nepodstatným postavám 80% Jinak spokojenost. 148,5 miliónů dolarů(výdělek celosvětově) ()
Slušný film bratří Coenů, od kterého jsem, ale čekal více (Ne, že bych byl zklamán, ale čekal jsem něco jiného). Trochu nechápu jak tento snímek mohl být nomimován na osm Oscarů a takový Americký gangster na dva, hold pánům z Akademie věd moc nerozumím. Jediný, kdo vyčnívá je Javier Bardem, jakožto mlčenlivý a bezcitný vrah s originální a netypickou zbraní. Jinak je to průměrný snímek o honbě za pěnezi. Tommy Lee Jones a Woody Harrelson ve svých vedlejších rolí zahráli v rámci možností slušně, ale určitě ne nadprůměrně. Nebýt Bardema tak dám tři hvězdičky...... ()
Mám takový pocit, že jsem patrně viděl jiný film, než ti, kteří tento katapultovali na imdb na 14. místo mezi nejlepší filmy historie. ()
Drsná stylovka, která v Hollywoodu září velmi vysoko. S Fargem a Blood Simple nejlepší Coen's. ()
"Měl jsem sen a byl v něm můj otec. A je to divný – já jsem teď o 20 let starší, než on kdy byl, takže vlastně je on ten mladší." A já mám zase deset rad pro Llewelyna Mosse: 1. Neber si domů neznámej kufřík plnej prachů, 2. Pokud si ten kufřík vezmeš, tak se nevracej na místo nálezu, 3. Pokud se na místo vrátíš, tak jsi idiot, 4. Pokud o tobě původní majitel peněz ví, tak mu je vrať, 5. Pokud přesto zdrhneš, tak jsi podruhý idiot, 6. Pokud z kufru nevyndáš vysílač, tak jsi potřetí idiot, 7. Pokud za dveřmi stojí osoba s pípajícím přijímačem, tak bez váhání střílej, 8. Pokud nevystřelíš, tak jsi počtrtý idiot, 9. Pokud můžeš zachránit rodinu, tak to udělej, 10. Pokud osobně potkáš zabijáka jménem Chigurh, tak si ustřel svoji pitomou hlavu. Ale jinak k tomu moc výhrad nemám. ()
Po dlouhé cestě hollywoodskými bulváry a jedné malé pařížské dovolené se Coeni vrátili domů s nemalým suvenýrem pro všechny své fanoušky. Při čtení McCartyho novely jsem měl místy pocit, že čtu ukradený scénář připravovaného filmu bratří Coenů. Tihle filmoví nezmaři si jednoduše nemohli vybrat lepší látku pro svůj vyčkávaný comeback. Osudové chyby si berou za cenu ty nejdražší oběti, děj postupně nabírá fatálnější obrátky a texaskou pouští se linou bohaté krůpěje krve. Zúčastnění herci by pro své postavy duši zaprodali (Bardemovi se to snad i málem podařilo), ale přesto nemám problém vybrat nejzajímavější postavu, a tu ztvárnil Tommy Lee Jones jako šerif Bell. Ten místo toho, aby děj posunoval, tak ho naopak komentuje a dodává mu vnitřní hloubku. Jeho touha po starých časech, kdy lidský život měl smysl a svoji cenu, ke konci získává na té správné údernosti a dodává snímku ten očekávaný nádech osudovosti. O to víc zamrzí fakt, že šerif Bell je místy k mé nelibosti upozaděn ve prospěch zabijácké exhibice Antona Chirurgha. Pomyslným trnem v patě je i chatrnější příběh a postavy, které se sice na plátně pohybují mrknutím oka, ale sami v sobě zůstávají až nepříjemně stejní. Coeni jsou i nadále ve formě a změnu po předchozích zkušenostech po nich opravdu nevyžaduji, ostatně na dobře vyjetých kolejích jim to jezdí nejlépe. ()
NCfOM rozhodně není obyčejný naháněcí thriller, dějové vyprávění je zde spíše v pozadí a do popředí se dostávají jednotlivé, přemýšlivé scény, na které se navíc nenahlíží vždy stejně (přefokalizování na hledisko jiné postavy). Díky tomu ani nelze pořádně určit postavu hlavní, Coenovci nejspíš chtěli, aby jejich film vypovídal více o samotném prostředí, tedy o zemi, která není pro starý, než o jedné konkrétní osobě, což se ovšem ne zcela povedlo, protože divák je stále fixovaný na jednoho člověka, z kterého je pak akorát nucen rozpačitě "přejít" na jiného. NCfOM si ve své podvratnosti taktéž hodně pohrává s diváckými předpoklady a očekáváním a odvážně se vyhýbá zajetým kolejím. Aby takový film mohl fungovat, musel by šlapat pod taktovkou opravdu bezchybné režie, což se zde krásně povedlo. Tak trochu poloakční scény jsou prostě úchvatné, detailní a realistické, kdy např. Javier Bardem (mimochodem perfektně hrající) si nejdřív zkontroluje tloušťku zdi a teprve potom stříli skrz a mnohé další... Absence hudby taktéž jen podrhává zvláštnost celého snímku. 9/10 ()
Když jsem viděl Zemi poprvé, bylo to v době, kdy nově vycházela na DVD, tak mě zaujala spíš "z povinnosti": Teď jsem si jí připomněl a váhám, jestli zvýšit na plný počet. Už jen ta nádherná kamera a Coenovic vizuální styl dovedený k dokonalosti. S tím jsem ale neměl problém ani tenkrát. Nově mě plně zaujal u děj, ve kterém jsem našel mnohem víc než dřív. 4 a 1/2. Za dalších pět let třeba pět. ()
Nejlepší byl všudypřítomný maniakální výraz Javiera Bardema. Můj soused v kině se mu pořád divil: "Jemu tvrčí kost z ruky a on se furt tváří, jakoby myslel na to, jak někomu vystřelí mozek." Což mu samozřejmě dělá vělké potěšení... ()
Tak bratři Coenové mě timhle filmem trochu zklamali. Jednak mi ve filmu úplně chyběl konec, navíc se to občas trochu vleče a některý věci mi připadaly poněkud nelogický. Pořád tam někdo někoho hledá na území celýho Texasu a dokonce i v Mexiku a vždycky každej každýho najde snad rychleji, než já doma najdu dvě stejný ponožky do páru. Celkovej dojem z filmu kazí i to, že se děj má odehrávat v roce 1980 a ve filmu neustále jezděj auta, který se začaly vyrábět o dost později. Možná je to detail a kdyby se jednalo o nějaký auta, co jen tak stojej na ulici, tak to ani neřešim. Jenže v tomhle filmu to bylo občas jak pěst na oko. Když navíc takový "auto z budoucnosti" používá docela často i jedna z hlavních postav (Tommy Lee Jones a jeho Chevy Caprice někdy z přelomu 80. a 90. let), tak toho si prostě všimnu. Ale jak už jsem napsal, nejvíc mě zklamal ten konec. Kdyby to mělo třeba ve finále nějaký rozuzlení, tak filmu ledacos odpustim, ale tohle žádnej konec nemá. Takže dávám 3 hvězdičky a doporučuju spíš Blood simple nebo Fargo. Od Coenů jsem čekal víc. ()
Pro mě nejlepší film od bratrů Coenů. Tahle země není pro starý hlavně těží z naprosto famózního hereckého výkonu Javier Bardema, který je ve filmu opravdu šíleně strnulý a svojí roli naprosto dokonale zahrál. Na druhou stranu jsem ale viděl tento film po udílení Oscarů, a opravdu nevím jestli je právě tohle film roku. Myslím si, že například u filmu Pokání by byl Oscar v lepších rukou. Což je ale jen můj názor a nikomu ho nevnucuji. I přesto má film ale svojí nezpochybnitelnou kvalitu, atmosféra vás dostane a určitě to není jeden z těch prázdných filmů, jakých se točí zástupy. Shrnuto a podtrženo. Výborný film, kterému toho lze opravdu málo vytknout ale nemusí sednout každému. ()
Téměř geniální, jen škoda nedostavivší se extáze. ()
Coenům asi fakt dochází dech a nezmění na tom vůbec nic ani prapodivný udělení Oscarů. Pravda v některých momentech je film fakt špičkovej, ale povětšinu doby je neskutečně roztahanej a někdy dokonce nudnej, krom toho neustálý oddalování konce je fakt unávný a aby toho nebylo málo, tak to vlastně nakonec zakončení úplně postrádá, takže dvojnásobný nasrání, že sem se posledních 20 minut nudil zbytečně. Nicméně film má několik nehorázně dokonalých kladů, který tenhle film nakonec táhnou do vyšších pater. Jednim z nich je jednoznačně naprosto famózní Javier Bardem, lepšího záporáka snad ani nepamatuju a ty jeho jateční zbraně jsou božský, druhej velkej klad je dobrá atmosféra a třetí určitě Josh Brolin, sice na Bardema v žádným případě nemá, ale hodně dobře ho doplňuje a jen díky němu a Bardemovi nemůžu tenhle film tak strhat. Jinak ještě bych dodal, že Tommy Lee Jones a Woody Harrelson jsou tady naprosto k ničemu ()
Pokud bych měl vybrat film, na který jsem se nejvíce těšil a tím pádem jsem od něho nevíce očekával, tak jasně volím tento. Chyba tedy byla u mě, protože velká očekávání často přinášejí velká zklamání a tím nemyslím film jako celek. Závěr, který způsobí zástavu srdce. Tak touto hláškou mě distributoři nalákali a výsledkem je mé zklamání ze zpracování závěru. Ano, jen z konce, protože film je precizní filmařina, při které si užijete každičký detail. A Javier je prostě ďáběl. ()
(1001) Prvně jsem to viděla hned v době vzniku, ale tehdy mi film nějak vůbec nesedl. Určitě jsem se potřebovala filmově vzdělat a nakoukat spoustu dalších filmů, abych ho vůbec dokázala ocenit. Dneska můžu říct, navzdory tomu, že se mi pořád nelíbí postava Antona Chigurga a odmítám jí přiznat jakýkoliv status bytí cool, že jsem v pomalém tempu a vypracovaném bludišti našla velké zalíbení a že se taky pravděpodobně jedná o můj nejoblíbenější výkon Joshe Brolina. Velké plus pro bráchy, že látce ponechali její vlastní tvář a že se ji nesnažili nalámat do svého "osvědčeného" vzorce. Hollywood s precizní kostrou vyprázdněné narace, se špetkou humoru a ždibíčkem magického realismu a jaká je to nádhera. P. S.: Stejně mě vždycky překvapí, když na to někde náhodně čas od času narazím, že otec Woodyho Harrelsona byl nájemný zabiják a že dokonce existuje konspirační teorie, že byl jedním ze tří lidí zodpovědných za atentát na Kennedyho. ()
Nepoviem zrejme nič nové ale aspoň budem úprimný. Ak by tento film nenatočili bratia Coenovci, nebol by okolo neho taký boom. Ak by boli do hlavných rolí obsadení slabší herci ako Brolin a Bardem, šlo by o tuctový snímok. Našťastie sa tak nestalo a najmä fantastická kreácia Javiera Bardema sa zapíše do pamäti nadlho, ibaže to nestačí. Réžia je pomalá a miesto diania sa sústreďuje skôr na postavy, čím zákonite vzniká dojem, že sa toho príliš veľa nedeje a najhoršie na tom je to, že je to možno aj pravda. Scenár proste nepatrí to najlepšie, čo sa za posledný rok urodilo a podobne ako film je silný skôr v detailoch a jednotlivých scénach. Pri komplexnom pohľade je však pekne vidieť, že tejto naháňačke za peniazmi chýba nielen väčšia gradácia, dostačujúci záver ale hlavne absencia hlbšej myšlienky a to je pri filme, ktorý sa hlavne v závere na umenie hrá, vcelku problematické. Od oscarového filmu čakám asi viac. ()
Když si Hitchcock ve svém legendárním Psychu svého času dovolil nechat hlavní hrdinku v jedné třetině filmu zemřít a zaplnit prostor dalšími postavami, považovalo se to ve filmové branži bezmála za revoluci. Coenové jdou ještě dál a hrají si se scénářem, jdou proti všem konvencím a očekáváním žánrového fanouška. Filmový scénář má v pojetí tradičního filmového mainstreamu své zákonitosti a je vypracován bezmála k dokonalosti. Ví se, kdy má přijít na scénu první mrtvola a kolik zvratů v ději má přijít, aby se udržela divákova pozornost. Coenovci se svému divákovi vysmívají a ve chvílích, kdy má přijít gradace děje, na něj udělají dlouhý nos. Filmu chybí z pohledu žánrového fanouška jakýkoli konec. Nejen ten tzv. "volný", kdy se hrdina rozhoduje, co dělat, a nechává se na fantazii diváka, jak to dopadne. Tři čtvrtiny snímku Coenovci připravují diváka na finální souboj dvou hlavních nesmlouvavě tvrdých postav - a ten je tragikomickým způsobem zmařen. Na plátno přivádí postavy, jejichž vývoj je v přímém protikladu k očekáváním diváka (Tommy Lee Jones nebo Woody Harrelson), nechávají zbytečně umřít ty, se kterými divák cítí. V tomhle ohledu jsou originální a možná i to byl jeden z důvodů, proč se akademici rozhodli tak, jak oskarové klání dopadlo. Na druhé straně film je nesmírně poutavý svou strukturou a řadou chytrých detailů a jednotlivých scén, jenže scénář je nedotažený a některé postavy jednoduše nedůvěryhodné. Coeni se nikdy nebáli zobrazit násilí a smrt, jenže tady to trochu přepískli. Místo standardních tří mrtvol se jich tam kupí pěkná hromada a člověk má spíš pocit, že sleduje Tarantina. Jak říkal už Stalin, jeden mrtvý je tragédie, milión pak nutná statistika. Hlavním hrdinou je masový vrah, který jakoby unikl z nějakého komiksu, a opět bych ho věřil spíš Tarantinovi. Do reálného života nepatří. V tom souboji s drogovým kartelem by mimochodem neměl žádnou šanci. S plynovou bombou v ruce je příliš nápadný a dělá příliš mnoho chyb. Aby se mohl film opravdu zhodnotit, bylo by dobré znát literární předlohu Cormaka McCarthyho z roku 2005, a to se mi zatím nepovedlo. Tenhle film je silný v detailech a jednotlivých scénách, ale s jeho přijetím jako celkem mám docela problémy. Celkový dojem: 80 %. ()
Prostý příběh starý jako lidstvo samo, vypiplaný do pomalého, atmosférického, inteligentního thrilleru s výborným Brolinem a geniálním Bardemem, který svým Antonem rozšířil panteon kultovních filmových zabijáků. Škoda jen, že nemá ve filmu víc tarantinovských dialogů jako ten na pumpě, který byl naprosto skvostný, respektive skvostně odehraný. ()
No čekal jsem mnohem více od filmu, který má takovou pověst. Jednoznačně mě zklamal nedořešený konec a docela mě naštvalo to "duchaplné" povídání Tommy Lee Jonesa, které mi přišlo víc než zbytečné a akorát odvádělo pozornost od hlavní dějové linky. Alespoň ta pumpička byla stylová. Celkem vzato, průměr. ()
„You don´t have to do this. People always say the same thing..“ Chigurhicky přesný thriller s místy filosofickým rozměrem se víceméně striktně drží McCarthyho úchvatné předlohy, která přivedla Coeny zpátky do Texasu. Bez hudby, bez slitování, protože vývoj v této zemi zkrátka nejde zastavit a ač se to na první pohled nezdá, postava Tommy Lee Jonese je jediným středobodem filmu. Stála, pevná jistota, kolem které však čas a doba tečou stále rychleji a méně uchopitelně. A tichý posel smrti Bardem? Ten je ztělesněním čistého zla v botách z aligátoří kůže. Počínaje hrátkami s osudovou mincí předcházející něčí likvidaci a výběrem kadeřníka konče. Kdo čekal, že mu závěr filmu vystřelí mozek jateční pistolí, musel být nepochybně zklamán, nicméně ani kniha nemá podobné vyústění. „Are you going to shoot me? - „That depends. Do you see me?“ ()
Reklama