Režie:
Franklin J. SchaffnerKamera:
Fred J. KoenekampHudba:
Jerry GoldsmithHrají:
George C. Scott, Karl Malden, Michael Bates, Edward Binns, Lawrence Dobkin, John Doucette, James Edwards, Frank Latimore, Richard Münch, Morgan Paull (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Film Patton je portrétem jednoho z nejgeniálnějších válečníků dvacátého století, který získal v roce 1970 celkem 7 Cen Akademie, včetně kategorie za nejlepší film. Jeden ze získaných Oscarů patřil také Georgovi C. Scottovi, a to za jeho triumfální ztvárnění George Pattona, jediného spojeneckého generála, kterého se nacisté skutečně obávali. Charismatický Patton, který sám navrhoval vlastní uniformy a nosil šestiranovku se slonovinovou rukojetí, věřil, že v minulých životech byl válečníkem. Vymanévroval Rommela v Africe a po operaci Den D vedl své jednotky v nezastavitelném tažení napříč Evropou. Jak byl brilantní, tak byl odbojný. Svými schopnostmi dokázal, že jeho nestálá osobnost byla jednou z největších zbraní, kterou nepřítel nedokázal nikdy porazit. (Česká televize)
(více)Recenze (196)
Není to až tak válečný film, jako spíš portét vojenské osobnosti, kteoru znal celý svět. Vycházejíc z totho filmu byl za mě Patton absolutní magor, a herecký výkon George C. Scotta naprosto top. Film je udělan velmi kvalitně, ale ta stopáž mě přišla přílši dlouhá. ()
NFR 2003, Oscar 7 : Nejlepší film, Režie, Herec HR - George C. Scott, Výprava, Střih, Zvuk, Scénář + 3 nominace: Kamera, Hudba, Speciální vizuální efekty ()
Naprosto skvělý válečný velkofilm, který upoutá ohromující výpravou a Georgem Scottem v roli kontroverzního, ale schopného generála Pattona, který se stal hlavním strůjcem úspěšného tažení američanů do nitra hitlerovského Berlína. Scott za tuto roli dostal Oscara, kterého si odmítl převzít. Film posbíral ještě dalších 6 zlatých plešounů, včetně filmu a režie. Natočen v 70mm panoramatickém formátu, v kině za 6* :o), na DVD za 5* a v televizi za 4* :o) ()
Fascinující portrét jedné velké osobnosti druhé světové války, pojatý skutečně velkolepě. Jen málokterý válečný film pokrývá tolik významných bitev: od Tunisu přes Sicílii až k Bastogne. Scott je jako Patton navíc velmi přesvědčivý. Jen kdyby z toho nebyl cítit nezdravý obdiv k armádě a válčení. 80% Zajímavé komentáře: Pohrobek, Terminus ()
║Rozpočet $12miliónov║Tržby USA $61,749,765║Tržby Celosvetovo $-║ /40%/ ()
Generál Patton byl trochu nezvladatelné zvíře, které milovalo válku a její historii. Byl to člověk, který viděl sílu přítomnosti v pochopení minulosti a snažil se z ní poučit. Film ukazuje Pattona ve všech světlech, kterými může být člověk osvětlen. Jednou je na vrcholu oslavován, vzápětí na dně nenáviděn, aby se potom zkusil znovu vydrápat pomocí své kuráže a tvrdohlavosti co nejblíže vrcholu, od kterého je odříznut "pouhou" politikou. Film je prakticky dokonalou ukázkou, jak by se měli točit film o osobnostech, které svým způsobem změnili koloběh dějin. Patton sází na dobrého režiséra a hlavně na hereckou osobnost, která se dokázala postavy Pattona zhostit nezapomenutelným způsobem. takovou osobou je George C. Scott. Ten si jistě odehrál hodně dobrých rolí, ale žádná se nedá srovnávat s rolí Pattona, v které předvedl životní výkon a po zásluze si odnesl Oscara za svůj herecký výkon v hlavní roli. ()
Scénář: Francis Ford Coppola, Edmund H. North .. “Žádnej bastard ještě nevyhrál válku tím, že by zemřel pro svojí zemi. Vyhrál ji tak, že donutil jinýho pitomce, aby on zemřel pro tu svou." ___ George Patton - nevymáchaná huba, pobožný historik a především milovník válek. Proč jen nedostal víc nafty a nezastavil svoji Třetí armádu až někde na Slovensku aneb kdo zná historii, jistě chápe, kam tímto povzdechem mířím. Politika není pro válečníky a Patton byl jednou z jejich obětí, což ukazuje film nejen v této zmíněné rovině. Skvěle natočený výpravný portrét velkého válečníka, který se ve své druhé polovině stává jedním z vrcholů válečných filmů. Vedle herce George C. Scott září přinejmenším herecky stejně i Karl Malden jako generál Omar N. Bradley. Nelze opomenou ani scénář Francis Ford Coppola, který se tímto počinem rozehříval na svoji nadcházející "dobu" slávy, která už byla za dveřmi a mimo jiné mu přinesl první Oscar. 90%. ()
Úchvatný portrét válečníka, který píše básně a věří v převtělování. I když se často prohlašuje, jak tento film Pattonovu osobnost nezjednodušuje, rozebírá ji a všímá si jeho četných záporných stránek, nakonec nám ze všeho stejně zůstává vskutku monumentální postava velkého vojevůdce zamilovaného do války, vlastního poslání i svých mužů, čemuž napomáhá především bezchybný výkon George C. Scotta, kterému v roli lidského generála Bradleyho zdatně sekunduje vynikající Karl Malden. Co se týče válečného pohledu na věc i samotných bojových scén, film se dá asi nejlépe charakterizovat naprostým pragmatismem války a jejího rozřešení, kdy Patton nebojuje ani tak proti svým německým nepřátelům, nýbrž proti pletichářské a politikařící klice svých nadřízených, kteří ustupují veřejnému mínění, britským i sovětským spojencům, kde se dá. Trochu paradoxně nám tu pak vychází jako hlavní záporná postava se špetičkou nadsázky sám velký, slavný a tolik obdivovaný Monty. Škoda, že se po válce místo Eisenhowera nestal prezidentem Patton. To by se dnes mohlo točit dalších válečných filmů! ()
Špičkový portrét legendárního generála. Starosvětský, narcistický, neomalený, nebojácný, Patton byl opravdový charakter a Scott ho zahrál naprosto bezchybně a charismaticky. Ať už byl generál jakýkoli, kdybych šel v té době do války, bylo by mi ctí nastoupit pod jeho velením. "Compared to war all other forms of human endeavor shrink to insignificance." ()
Jeden ze 100 nejlepších válečných filmů (z doby po r. 1900) - 100 Greatest Post 1900 War Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. Jeden ze 100 nejlepších životopisných filmů - 100 Greatest Biography Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. Výtečně vystavěný a skvěle zahraný příběh o US generálu Pattonovi, nejlepším americkém veliteli za 2. světové války. Trailer: http://www.youtube.com/watch?v=LI4_58YmzBA ()
Nadprůměrný historický velkofilm o americkém generálovi Pattonovi. Osobně mi připadá poutavější druhá část o dalších osudech George S. Pattona mladšího. Škoda, že film v televizi nevysílali dohromady. Co mě jinak zklamalo, že se tvůrci filmu omezili na jedinou větu o osvobozování Československa, ale na druhou stranu pokud by chtěli film pojmout věrohodně, museli by filmovat např. v Plzni, což jim v roce 1970 jistě nebylo umožněno. A dále mohla být zobrazena Pattonova smrt, která nastala v roce 1945, ale ta zase do hrdinského filmu příliš nezapadala. 90%. ()
Na pět hvězd moc "korektně nekorektní" reklama. Jinak ale pěkný válečný film, který zvládne přeskakovat mezi příběhem jednoho generála a válkou celého světa. ()
Hodně problematický film. Na jednu stranu se tváří jako věrohodná psychologická studie generála Pattona (a ukazuje tudíž i jeho cholerické záchvaty, víru v mystiku a svéhlavost), na druhou stranu jsem alespoň já měl pocit, že to má být vlastně správný americký postoj k válce. K obsahu pak podotýkám, že zobrazení Britů a speciálně Montgomeryho jako těch největších zabedněnců a neschopných velitelů, bez kterých by Američani byli v Berlíně pravděpodobně den po vstoupení do války, je blbost. Ono vůbec posuzování schopností spojeneckých velitelů je poměrně ošemetné, protože ti prakticky vždycky bojovali v situaci výrazné materiální i lidské převahy a o nějaké schopnosti manévru se dá tudíž těžko mluvit. A pak ty jeho věty co prý Rusům "nechali". Chtěl bych Pattonovy schopnosti vidět tváří v tvář plné síle Wermachtu, abychom si mohli s určitostí říct, kdo co komu nechal. Několik technických poznámek: ve filmu zcela špatně popisujou pohonné systémy amerických a německých tanků, o amerických s naftovými motory se mluví jako o benzínových a u německých s benzínovými zase jako o naftových. Samotná použitá technika už vůbec neodpovídá, po poušti a evropě se prohánějí poválečné M47/8 či M60, asi že mají bojové jméno Patton, proto je paradox, že maj německý kříže :). Německý bombardéry v jediný skutečný bitevní scéně (dost slabý a upřímě ani nijak nedatovaný a neidentifikovatelný, o co vlastně mělo jít) jaksi někde nechaly stíhací doprovod a vojáci si vykračujou jak na přehlídce. Film je spíš autorskou licencí než skutečným životopisem, a to licencí, kterou upřímě neshledávám nijak zajímavou po historické ani lidské stránce. "When we land against the enemy, don't forget to hit him and hit him hard. When we meet the enemy we will kill him. We will show him no mercy. He has killed thousands of your comrades and he must die. If your company officers in leading your men against the enemy find him shooting at you and when you get within two hundred yards of him he wishes to surrender – oh no! That bastard will die! You will kill him. Stick him between the third and fourth ribs. You will tell your men that. They must have the killer instinct. Tell them to stick him. Stick him in the liver. We will get the name of killers and killers are immortal. When word reaches him that he is being faced by a killer battalion he will fight less. We must build up that name as killers." George C. Patton. ()
Parádní životopisný velkofilm, ve kterém se dá dozvědět spousta zajímavých informací a postupu spojenců v Africe i Evropě. Patton byl vulgární a arogantní hovado, ale přesně tenhle typ chlapa je potřeba k vyhrání války. A je škoda, že potom fakt netáhl až do Ruska. Na 90% jsme mohli mít od těch rudých šmejdů pokoj. ()
Životní výkon podávající George C. Scott nesleze z plátna, a aniž by si umazal svou generálskou uniformu, rozvěšuje střeva všech těch zpropadených Hunů na pásy amerických tanků. Přitom si ještě stihne číst v Bibli, soutěžit s Montym v egoistické Grand Prix Sicílie - Berlín a každý zatracený den někoho urazí. Škoda jen, že ve filmu se skvělou hudbou Goldsmitha, nebyla zobrazena i docela nehrdinná smrt tohoto zajisté velkého vzoru A.J.Rimmera.. ()
Plně sdílím nadšení spolukomentátorů. Monumentalizující místa filmu jsou plně na místě a protože jsou velmi dopbře zvládnuta, dílu prospívají, nikoliv naopak. Vyvažují je scény, které ukazují i slabší místa pozoruhodné, svéhlavé Pattonovy osobnosti. Na titánské byronovské romantiky jeho typu mohou být velmi různé názory. Jisté je však jedno: bez nich by válka byla ostudně prohrána. Zatímco Benešovo Československo na pustošivý konflikt připraveno bylo, velké demokracie se dívaly na německé, ale i japonské a a italské bezostyšné zbrojení doslova v nedbalkách; část jejich veřejného mínění dokonce s nezastíranými krátkozrakými sympatiemi appeasementu. Za ztráty druhé světové války nesou nemalou spoluodpovědnost, byť omezenou na její mravní rozměr. Muži Pattonova typu, není-li jejich koncentrace nadměrnou, jsou spolehlivým indikátorem míry společenského zdraví. Také na tomto filmu je znát plná síla vzpomínek; nikoliv náhodou jeho odborným poradcem byl Pattonův druh Bradley. ()
Ten Patton byl chvílemi pěknej hajzl, jindy zase sympaťák. Film nadprůměr. ()
"Pamatujte si, že žádný parchant ještě nevyhrál válku tak, že zemřel pro svou zemi. Vyhrál ji tím, že donutil jiného pitomého parchanta, aby padl za tu svou." Propaganda? Ale vůbec ne. Pokud si přečtete Pattonovu "Válku mýma očima", Montgomeryho "Paměti polního maršála", Ikovu "Invazi do Evropy" a ještě k tomu přidáte nějakou tu biografii tohoto amerického generála, zjistíte, že Pattonův portrét je v tomto filmu až neuvěřitelně přesný. Je to jako byste se ani nedívali na George C. Scotta, ale na jednoho kontroverzního amerického vojevůdce, který se hodně často cítil svými krajany zrazený, byť oni se mu jen snažili pomoci. Ale co na tom, když to byl i podle řady neměckých generálů nejlepší vojevůdce, kterého Spojenci během druhé světové měli. Podobné filmy bych pouštěla v hodinách dějepisu na školách. A taky jsem ráda, že pocházím z toho kousku země na západu Čech (Plzeň), kam Patton ještě stačil dojet. (Byť mě lehce mrzí, že tato část byla ve filmu úplně vynechaná.) Dodatek 5. května 2009: V rámci letošních slavností svobody (výročí osvobození Plzně americkou armádou) jsem šla na setkání s veterány, kde byl mimo jinými i George Patton Waters, vnuk generála Pattona. Po skončení přednášky jsme se si spolu pár minut povídali a přišla řeč i na tento film, který George nazval v rámci ztvárnění svého předka výborným a nesmírně přesným. A já s ním musím souhlasit. Ano, jsou tu možná nějaké "ryze hollywoodské" prvky, ale je to jako vidět válku očima samotného generála, podle kterého prostě Monty bude vždy jen britský elegán snažící se neprohrát a Sovětská armáda něco, proti čemu by se mělo bojovat. ()
Dost zjednodušující pohled na Pattonovo válečné tažení Severní Afrikou i Evropou. Samozřejmě, že hlavní postavou není válka samotná, ale generál, takže se místo scén bojů divák dočká spíše jeho nejrůznějších promluv a řečnění, jehož cílem je navodit dojem, že Patton byl skutečně člověk spíše 16. století. Ale zpracování filmu mně nevyhovovalo. Jednotlivé situace, jimž všem Patton vévodil, byly pospojovány bez ladu a skladu, vše bylo podřízeno jen tomu, aby byl vykreslen generálův charakter. Ale ani v tomto ohledu film nijak výrazně neboduje, protože nedojde dál, než právě k tomu, že Patton byl Don Quijotem 20. století a ve své armádě nesnesl zbabělce. Žádná výrazná psychologie ani hloubka postav neexistuje. Občasné prostřihy na aktivity německých velitelů v Berlíně ve filmu nemají žádný smysl, o ničem nevypovídají. Stejně tak filmové týdeníky, které sice poskytují určité zpestření, ale snímek by se bez nich také obešel. Z Montgomeryho se zase nesmyslně dělá šašek. A celkově je film pouhou obhajobou Vietnamské války, propagandistickým dílem. Je ale pravda, že po zhlédnutí tohoto filmu bude mít divák o Pattonovi alespoň o trochu větší přehled, než před tím. __ Já vím, že tohle není dokument, ale hraný film, přesto diváka alespoň trochu znalého vojenské historie nepotěší, že v rolích německých tanků jsou zde k vidění americké stroje M47 Patton (sic!). V rolích amerických Shermanů uvidíte zase tanky M24. (Je mi jasné, že filmaři prostě dobové tanky neměli k dispozici, a také vim, že většině diváků je to fakt jedno, ale na mě ty vojenské scény působí směšně, když vidím, jak proti sobě bojují na obou stranách americké poválečné tanky). Je dobře, že se zde alespoň několikrát mihne dvojice He-111, ale člověka to těší jen do chvíle, než si uvědomí, že nic jiného už nebude. Tyhle dva Heinkely prostě simulují veškeré německé letectvo. Žádných velkolepých vojenských scén se divák nedočká, jak naznačuje Matty - to, že se o bitvách mluví, neznamená, že je člověk uvidí. Výprava není ohromující, jak zase píše Lima, to by totiž musel mít režisér k dispozici více než dvě letadla a asi desítku tanků. ___ Poslední šance v životě! Celý svět je ve válce a já budu stát stranou? ()
Generál Patton byl velmi zvláštní muž. Měl moc rád své vojáky a nenáviděl sbabělce a ufňukance. Měl spoustu much a nectností, ovšem mezi nimi nebyla hrdost, čestnost a smysl pro fair play. V každém případě to byl Pan voják. George C. Scott ho naprosto brilantně zahrál, co zahrál, na čas se do něho převtělil. Po zásluze obdržel Oscara a s ním ještě film obdržel dalších šest. Franklin J. Schaffner opět dokázal, že na co sáhl, to se povedlo. Propagandistický, ovšem velice kvalitní válečný film. 80%. ()
Reklama