Režie:
Morten TyldumScénář:
Graham MooreKamera:
Óscar FauraHudba:
Alexandre DesplatHrají:
Benedict Cumberbatch, Keira Knightley, Matthew Goode, Rory Kinnear, Allen Leech, Matthew Beard, Charles Dance, Mark Strong, James Northcote (více)Obsahy(2)
V zimě roku 1952 britská policie dostala hlášení o vloupání do domu profesora matematiky a kryptoanalytika Alana Turinga (Benedict Cumberbatch). Namísto pachatele tohoto zločinu však v poutech odvedli samotného Turinga, který byl obviněn ze sexuálních přestupků a čekal ho zničující soudní proces. Téměř nikdo ze zúčastněných nevěděl, že jde o válečného hrdinu, který se spolu s týmem podílel na prolomení kódu legendárního německého šifrovacího stroje Enigma. The Imitation Game vypráví příběh matematického génia, který díky svému úžasnému talentu pomohl zkrátit 2. světovou válku a zachránil tak tisíce lidských životů. (Forum Film CZ)
(více)Recenze (1 224)
Klišé střídá klišé a já nevím, jestli mám více opovrhovat bezduchým scénářem, rutinérskou režií, nebo extrémně nesympatickým Cumberbatchem. ()
K dokonalosti by trebalo ubrať na doslovnosti a hollywoodsky priamočiarych citoch (A Beautiful Mind) a pridať na britskej vznešenosti a rozume (Tinker Taylor Solder Spy). Byť hlavný hrdina černoch, ide o najformulaickešieho oscarového ambicáka ever. Cumberbatch vynikajúci. ()
Vidět to třeba takový Max Newman nebo Thomas Flowers, skuteční konstruktéři strojových dekodérů německých šifer (Turing byl jen algoritmický teoretik a pouhé kolečko v soukolí), určitě by se hned vzájemně začali píchat do PRdelí, aby jim jejich zásluhy nebyly šedesát let po válce upírány v homokalkulativních dramatech, tvářících se jako historicky akurátní, a zcela připisovány někomu jinému jenom proto, že byl buzerant. Já vím, já vím, bukanýři jsou dnes strašně kůl a úplně normální, vůbec to není úchylka, nýbrž stejně jako například pedofilie naprostá přirozenost, a pevně věřím, že už nejsme daleko od historického milníku, kdy Vatikán přizná, že prvními lidmi na světě byli Adam a Evžen. Evidentně se začíná měnit také píár válečného dějepisu, patrně proto, že vedoucí pozice ve filmových studiích přebírají po normálních židech teplí židé, a namísto všelijakých Šindlerů a Wintonů se teď budou z klobouku tahat hrdinní řiťopichové. Již se velice těším třeba na Faggitův seznam, tklivý příběh neohroženého majitele továrny na lubrikační gely, co během okupace zachránil před transportem dva vagóny gogotanečníků a odvezl je do Mumulandu. Jinak je to samozřejmě kus poctivě kýčovité homofilmařiny, hrající krásnými teplými barvami, u které se skvěle mandluje boa a depiluje anus, a excelentní Benedikt Okurkáč konečně dostal na velké plátno svůj podivně zdeformovaný obličej a seksy hlas, jímž by mohl z fleku otevírat škeble, aniž by na sobě musel mít šupiny a plival oheň. Normálně bych asi udělil tři do růžova vyhřáté hvězďyčččky, ale to by nesměli do hlavní ženské role procpat ten odpudivý krysí xicht, ze kterého mi jen při pouhém pohledu naskakuje genitální opar. ()
Oscarovka do počtu, která je řemeslně suverénní, ale chybí jí moment překvapení i nějaká vyloženě dechberoucí pasáž. A Cumberbatchovi jsem to po tom uragánu výrazných rolí úplně neuvěřil. 6,8753 hvězdy z deseti. ()
Oscar 1 : Scénář - A + 7 nominací: Nejlepší film, Režie, Herec HR - Benedict Cumberbatch, Herečka VR - Keira Knightley, Výprava, Střih, Hudba ()
Životní osud, který si o zfilmování říká i bez všelijakých dramatizačních kliček - Morten Tyldum s Grahamem Moorem je nicméně i tak dodali (a že jich nebylo málo), a vzhledem k velmi slušnému řemeslu v technických kategoriích a Cumberbatchově herecké exhibici (bohužel opět v roli geniálního geeka a sociálního retarda, takže se místy neubráníte dojmu, že sledujete Sherlocka) není moc důvod k hanopisům. A pokud tehdy šly řeči o jakési gay lobby, myslím, že ve srovnání s dnešní nebinární "kenslkalčurní" vlnou, měnící pravidla pro udělování Oscarů, je Kód Enigmy naprosto v pořádku jsoucí historicko sociální apel:) 80% ()
Z osmi filmů nominovaných letos na Oscara by mi vítězství Kódu Enigmy udělalo největší radost. Zde je pár důvodů. 85% Zajímavé komentáře: genetique, ScarPoul , maddy ()
Nenadšených 70 procent. The Imitation Game je filmem, který každoročně v oscarové sezóně nesmí chybět. Kvalitně zpracovaný reálný příběh osoby, která se vymyká. Tentokrát tu máme Alana Turinga, geniálního matematika, nepříliš společenského podivína, gaye. Spíše než sestavování Turingova stroje a prolamování Enigmy mě zaujala morální dilemata související s nemožností akutního použití vyluštěné šifry k záchraně lidských životů (tomu se mohlo věnovat trochu více prostoru) a způsob, jakým se společnost ke svému odlišnému hrdinovi po válce zachovala. Celkově je to dobrý film, ale svým předchozím hravým thrillerem Lovci hlav mě Tyldum potěšil mnohem víc. ()
Hrozně se mě líbily ty časový prology. Vždy pár minut a pár vět v padesátých let a pak hajdy do válečných časů, vyprávět příběh. Bylo to udělaný velmi poutavě, nechyběl ani britský humor, který nejednou dal znamení mé bránci, aby zapojila do akce smíchárnu. Benedict skvělej, zvládl poměrně náročnou roli s naprostou lehkostí a přirozeností a přitom zahrát mišuge a současně homíka, určitě nebylo snadný. Další osln mé osobnosti dodal Mark Strong. Ten může ty šéfy tajných služeb jít vyučovat do Královské akademie dramatických umění v Bloomsbury jak je dobrej. Anglie a její zákony v padesátých letech, to byl taky slušnej hnůj a díky tomu si konec filmu si užili hlavně moje emoce. ()
Až príliš vyžehlené a cielené na filmové ceny, ani Cumberbača nie je herecky tak strhujúci, ako šiel chýr. Niektoré momenty totálna limonáda - ("Ak vyhodíte Alana, musíte vyraziť aj mňa!" "Aj mňa!") ()
Krásné a naprosto poctivé ztvárnění jedné dost zásadní události, která se udála uprostřed Británie v průběhu nehostinného období druhé světové války. Výborné je na ní prakticky vše...a to i přesto, že šifrování a Enigma ve své podstatě nikdy neměla nějaké výraznější a zajímavější filmy, které by stály za to si je zapamatovat a nedokázali by nudit. Morten Tyldum ale vše změnil spolu s naprosto úžasným Benedictem Cumberbatchem, který opět dokázal, jak skvělý herec je a co by si Británie měla hlídat jako oko v hlavě. Každopádně i Keira Knightley je zde nebývale krásná a stejně tak mi udělal radost i Charles Dance, který si víc rolí ve velkých filmech na stará kolena rozhodně zaslouží. Každopádně samotný film bych rozdělil na dvě části. Tedy před rozluštěním a po rozluštění. Před rozluštěním je to napětí totiž úplně jiné, než po. Časově je ta druhá část o něco málo kratší. Na druhou stranu je daleko intenzivnější a v tu chvíli přicházejí ty opravdové emoce. V tu chvíli mi vlastně dochází i fakt, že Alexandre Desplat si připravil úžasný soundtrack. Jestli je něco, co bych tomuto filmu měl vytknout, tak o tom nevím. Snad jen ten závěr života bych Alanovi přál lepší, ale život si bohužel nevybírá. Stejně tak ani doba, do které se narodil. ()
║Rozpočet $15miliónov║Tržby USA $91,125,683║Tržby Celosvetovo $233,555,708▐ Tržby za predaj Blu-ray v USA $3,961,199 ║ Tržby za predaj DVD v USA $6,954,513║ Veľmi pôsobivý námet a aj samotné prevedenie. Herecky zahrané na výbornú, dokonca prekvapí aj Keira Knightley, ktorá akosi opäť herecky pookriala. Režisér Morten Tyldum sa vie zo svojím nadaným predať. /80%/ ()
Všechny Cumberpičky musejí nadšením dozajista protékat skrze podlahy, protože Benedikt se za poslední dva roky tak maximálně neukázal v Hobitovi, kde odblábolil tři repliky a poté byl digitálně zprzněn, takže ho tady mají celého a v herecké poloze, která mu sedne jak jehla do žíly. Vždycky jsem si z těchto fanatických mentolek dělal legraci, protože nasírání lidí je takové moje milé koření života. Něco jako parkovat na vozíčkářích. Teda, tím mám na mysli parkování na reserve pro vozíčkáře, ne přímo na kriplech. I přesto však musím uznat, že Benedikta taktéž žeru, tyhle role asociálních psychopatů mu zkrátka sedí nejlépe a ač je film naprosto parádní, tak on jej kvalitativně vyzdvihuje ještě o několik tříd výš. Musím ale bohužel konstatovat, že mě relativně iritovala Keira, poněvadž je hezká zhruba jako moje varlata po čtyřdenní sauně ve slipech dětské velikosti, protože občas si s mladším bratrem vyměňujeme spodní prádlo, nesuďte mě. Jako jasně, ženskou, whiskey, kokainem a Nuttelou se prostě nepohrdá, nicméně o mně je známo, že jsem namyšlený a vybíravý egoista. Jednou jsem odmítl osouložit ženu jen proto, že byla chlap. Ovšem - a nyní použiji ten nejotřepanější slovní obrat ze slovníků všech místních pseudokritiků - herecký koncert Benedikta mě naprosto oslnil a pohltil, nehledě na bezkonkurenční dobovou atmosféru a podmanivý hudební podklad, takže vše odpuštěno. Nikdy bych nevěřil, že ve svém komentáři přispěji nějakým hodnotným informačním kanálem, který nebude obsahovat třicet způsobů, jak si správně vymáčknout jebáka na prdeli tak, abyste si nezasvinili koberec, nicméně časy se mění a lidé dospívají, jen já budu furt stejný čurák, proto doporučuji k filmu i mimo něj zhlédnout také toto video a posléze toto video, které vám doplní a rozšíří informace. Obě jsou opatřena českými titulky. Tak a dost altruismu, nebo se tady rozbrečím, takže závěrem si neodpustím podotknout, abyste šli všichni laskavě do prdele. ()
precizne natocene, vyborne zahrane, ale chybal tomu cveng. Kino neochkalo, nekvikalo, nechytali sme sa v uzase za hrudniky, nesedeli sme napati ako struny. Takmer by som povedala, ze to bolo svojim sposobom az chladne. ()
Nadprůměrný životopisný film o jednom výjimečném životním osudu. Osobně jsem tedy překvapen, že ho režíroval právě Morten Tyldum, po tak rozdílném filmu jako byli Lovci hlav, v tom dobrém slova smyslu surovém, syrovém a naprosto černý humorem ozvláštněném snímku, tak ryze skandinávském, když nyní se v Kódu Enigmy občas nešťastně zapletl s klišovitými scénami hollywoodského ražení a místy trochu moc schematickou linií vyprávění, přesto jeho snímek ale ozřejmuje to, co má - krapet pozapomenuté osudy výjimečného génia, kterého zadupala a o život připravila prudérnost doby a kontext faktu, že všechny tyhle úděsné staletí trvající nonsensy neemancipace smetla až vlna levicového tání 60. let 20. století, tedy tlak ,,květinových dětí" v Americe a studentské bouře ve velkoměstech západní Evropy, což je tedy jen slabé půlstoletí zpět. Neuvěřitelné, že do roku 1967 byla v Británii homosexualita trestným činem (třeba v takovém Rakousku až do roku 1971 a v Norsku 1972, mnoho států ještě mnohem později), ve Švýcarsku ženy neměly do roku 1971 volební právo (v Lichtenštejnsku dokonce až do roku 1984!), v USA až do roku 1964 fungoval apartheid etc. etc. Co všechno ještě mohl Alan Turing vymyslet, kdyby ho prudérní společnost nedohnala k sebevraždě?! O kolik se mohla urychlit počítačová revoluce?! A kolika dalším géniům prudérnost společnosti a extrémní křesťanská konzervativnost neumožnila rozvinout jejich osobnost a talent? A to samozřejmě píši s plným vědomím faktu, že film trochu manipuluje s historickými fakty a historickou věrností, ostatně jako každý film... ()
Turingova Čistá duše, která se nimrá v (nej)méně zajímavých aspektech jeho osudů (a když se jim věnuje, tak ve stylu reklamy na klišé "když půjde on, tak my také" či "heuréka" apod.), aby ty nosnější a nepoměrně zajímavější události nepochopitelně zahrála do autu. Zaujme tedy ve výsledku především Cumberbatchův výkon. Ani ne tak sám o sobě (i když to také) jako spíše v kontextu jeho zásadních rolí, kdy po Hawkingovi, Sherlockovi a Assangeovi již počtvrté hraje papírově tak podobný archetyp role "odd duck" génia, aniž by přitom v žádném ohledu (či jen gestu) nevarioval jednu a tutéž polohu stále dokola. ()
„POTŘEBUJETE MĚ VÍC, NEŽ JÁ POTŘEBUJU VÁS. RÁD ŘEŠÍM RÉBUSY, VELITELI, A ENIGMA JE TEN NEJTĚŽŠÍ RÉBUS NA SVĚTĚ.…“ /// Po fajnovejch Lovcích hlav přichází Morten Tyldum s životopisem, ve kterým matematickej génius pomáhá vyhrát válku. Pár válečnejch sekvencí, aby bylo jasný, že úkol je to důležitej, flashbacky z mládí a samozřejmě trochu vo tom konci. Nejvíc se však věnujeme prolamování kódu, protože na tom je založenej životní příběh exentrickýho matematika. Scénář se mi líbí, páč vybírá jen jeho životní perly. Patří mezi ně řešení dilemat, osobních i společenských. Tady neplatí otřepané: "Kdo zachrání jeden život, ten zachrání celý svět. Tady jde o víc. Benedict Cumberbatch je frajer. Připomíná mi, Russella Crowea v Čistý duši. Je na něm vidět, že Alan Turing není špión a neumí hrát tyhle hry. Je to génius, kterej má tajemství, což ho trápí stejně jako neschopnost přizpůsobit se. Já viděl zajímavej životopis o zajímavým člověkovi, kterej by však bez prolamování kódu neměl valnej smysl a na jehož konci se nepějou oslavný ódy, nýbrž na člověka padá smutek. Inu takovej je osud hrdinů. Řek bych, že ani ten konec není zvlášť kýčovitej. Prostě život. Takže klidně těch 5* unesu. Tohle mi totiž řekne mnohem víc než Birdman. /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Knihu „Alan Turing: Enigma“, kterou v roce 1992 napsal Andrew Hodges, číst nebudu. 2.) Chci se seznámit s Enigmou. 3.) Thx za titule ,,cml77“. /// PŘÍBĚH ***** HUMOR * AKCE ne NAPĚTÍ * ()
Můj mozek je všelijaký, jen ne matematicko-fyzikální, a válka mi mnohem víc imponuje macho těžkou artilerií, roztrhanými kusy těl a epickou mírou destrukce, než nějakou geekovskou šifrou, vzorečky, kódy a dekódy, nicméně i tak jsem si tento film užil - je krása podívat na tak kvalitně (leč klasicky "akademicky sušše") zfilmovanou skrytou část druhé světové, která ve výsledném reálném významu mohla to vojáčkování dokonce i předčit. Celé to funguje jak pro zájemce o zajímavé momenty dějin, tak čistě jako film - který se stále pohybuje kupředu a Cumberbatch je ten kdo táhne. ()
Morten má už ode mě čtyři čtyřky, ta dnešní byla zřejmě ovlivněná tím, že téma dešifrování je mně poměrně vzdálené a nezajímavé. Ale jinak je to výborně zpracovaný film, kde hrál nepřekvapivě opět Benedict zcela brilantně sebevědomého, velmi inteligentního profesora a kryptoanalytika (přiznávám, slyším poprvé). Jeho nadšení a elán byl neuvěřitelný a přece tomu musím věřit, protože to tak vážně bylo. V Joan našel spřízněnou duši, která byla ochotná sdílet s ním dobré a i to smutnější a má můj neskonalý obdiv. Já bych to asi tak v polovině vzdala. Keira to zvládla se vší parádou, to se musí nechat. Zajímavou statí byl problém, který vyvstal po rozluštění Enigmy. Tam už hrála roli nejen inteligence, ale i svědomí a jiné podstatné ingredience. To byla pro mě asi nejzajímavější část a vyústění s Christopherem byla už jen třešničkou na dortu, která ale nebyla tak sladká a příjemná. Bravo Benedicte ! ()
Pravdivý příběh autistického matematika Alana Turinga, který vyhrál druhou světovou válku. ()
Reklama