Režie:
James MarshScénář:
Anthony McCartenKamera:
Benoît DelhommeHudba:
Jóhann JóhannssonHrají:
Eddie Redmayne, Felicity Jones, Emily Watson, Harry Lloyd, David Thewlis, Charlie Cox, Charlotte Hope, Adam Godley, Lesley Manville, Maxine Peake (více)VOD (2)
Obsahy(2)
Teorie všeho vypráví výjimečný a neuvěřitelný životní příběh Stephena Hawkinga, který na svém velmi nemocném těle nosí jednu z nejchytřejších hlav, jakou kdy lidstvo poznalo. Byť by vám hravě vysvětlil nesrozumitelné zákonitosti fungování vesmíru, sám možná nechápe, jak je možné, že jeho vlastní život zachránila tak neobyčejná věc, jakou je láska. Příběh začíná v roce 1963, kdy má jednadvacetiletý Stephen Hawking, student kosmologie na Cambridge, našlápnuto ke skvělé budoucnosti. Spolužáci i profesoři ho naprosto zbožňují, stejně jako krásná Jane, která na téže škole studuje umění. On na oplátku zbožňuje ji. Když však v osobním i profesním životě stane na pomyslném vrcholu, zažije nemilosrdný pád. Doslova. Lékařské vyšetření po jednom z mnoha jeho „nešikovných" škobrtnutí vyřkne drsnou diagnózu – neléčitelné postupné ochrnutí nervového systému, které do dvou let ukončí smrt. Jenže Jane a Stephen se osudu vzepřou. Vezmou se a snaží se žít normální život. On si nemoc nepřipouští a dodělává si doktorát. Ona ho všemožně podporuje, často až za hranici sebeobětování. Čím víc se blíží předpokládaný konec, tím hektičtěji se oba snaží společně žít. (Cinemart)
(více)Recenze (996)
Shodou okolností jsem v jeden den měla možnost zhlédnout ještě jeden film na téma ALS a tak jsem jím pravděpodobně nechtěně ovlivněná - na rozdíl od You're not you s nevýraznou hlavní hrdinkou ze mě totiž Eddie Radmayne dokázal vymáčknout nějaké emoce. Dokonce bych Theory of everything označila za ukázkový životopisný film. Výrazný a charismatický hlavní hrdina, autentická dobová atmosféra, žádné hluché momenty, výborné herecké výkony i od ostatních. Ačkoliv Radmaye mě trochu překvapil, ohledně jeho hereckého umu jsem trochu skeptik a nemyslela jsem, že to zvládne. Stephen Hawking je jednoznačně obdivuhodný člověk a jeho příběh na filmovém plátně tu skutečnost opravdu podtrhne - musí to být neskutečně silná osobnost s obrovskou vůlí žít i přes nepřízeň osudu. Kdo mi nebyl úplně sympatický, byla jeho žena. Těžko posuzovat takovou komplikovanou situaci z povzdálí, ale podvést a utéct od manžela upoutaného na invalidní křeslo mi nepřipadá zrovna jako čin světice, za kterou ji mnozí považují. Na druhou stranu, ve skutečnosti to tak jednostranné údajně nebylo. Řekla bych, že v tomto ohledu jeho ženu nevylíčili úplně nejlépe. Každopádně, přítomnost profesora Lupina a Viseryse opravdu potěšila! ()
Z trojice aktuálne oceňovaných životných príbehov Teória všetkého / Kód Enigmy / Americký sniper je ten Hawkingov najinšpiratívnejší a najkúzelnejší, ale aj najpresladenejší. Nie je to film pre Hawkinsových obdivovateľov, ale pre slzy roniace vyhľadávačky životných tragédií, zložitých ľudských osudov, dlhotrvajúcej partnerskej oddanosti a vernosti, atď atď. Hĺbku vesmíru nám tu najlepšie zobrazuje vo veľkom celku záber na záhradný ohňostroj, na ktorého popredí stojí za ruku sa držiaca zamilovaná dvojica... Síce sa film nikdy neprehúpne do gýču, ale tiež nikdy nedosiahne poetického drajvu a vzťahovej realističnosti Zápisníku jednej lásky. Je to skôr učebnicovo krásne nakrútená a zahraná šablóna s idealisticky vyznievajúcou story o dobrých či výnimočných ľuďoch. ()
Ti genitální teoretičtí fyzikové jsou stejně pro našince, který celou střední školu řešil spíš graviditu než gravitaci a spílal, jak by byl ten vzdělávací systému mnohem snesitelnější, kdyby tehdy to jabko rovnou rozštíplo Izákovi lebku, jen podivným panoptikem nehezkých asociálních šprtů. Šprtů, co evidentně mají od mládí problémy s dírami, a tak o nich alespoň rádi fabulují, aby si s ostatními elektrony našli nějakou kratochvíli místo toho neustále odpíraného sexu. Těm šťastnějším se sice jednou za pár světelných let podaří přinutit kvantovými intrikami nějakého babochlapa z matfyzu, aby jim požvýkal kvark, nechal si neumětelsky zašmátrat v horizontu událostí a třeba i podráždit singularitu, avšak takovéto interakce bývají zpravidla interferovány disturbčními otázkami typu „Kolik ti to vyšlo?“ nebo „Je má černá díra primordiální či obří?“, a tak z toho nakonec vždycky jen vypadne pro nepostiženého zcela abstraktní moudře znějící žvanění o něčem, co vlastně nikdy nikdo neviděl a nelze to nijak dokázat. Nenarušený a hormonálně vyvážený jedinec se pak zákonitě musí ptát, k čemu jsou takové „pičoviny“ vlastně dobré a pokud je někdo prohlášen za génia jen partičkou stejně potrefených entit, neboť devadesát procent populace vůbec netuší, o čem to ti mozkouni vlastně melou, je-li to pak opravdový génius nebo jen další relativní černá díra. Ale kdo ví, třeba to všechno nakonec může být pravda, nebo daleko hůř a Štefan s Bertíkem jen nakoukli Fousatému strejci do kuchyně a sejdeme se v katolickém pekle. No, transcendentální filosofie pro dnešek stačilo. Docela by mě zajímalo, jestli kdyby Štefana nezklátil ten ALS, spáchal by stejné kvantum neprůkazných astrofyzikálních teorií, nebo by někde v Kembridži spíše běhal za kundama a závislý na punči formuloval zásadní moudra teoretické gynekologie. Každopádně však nezbývá, než před tímto člověkem hluboce smeknout, protože si i přes to nepředstavitelné životní utrpení dokázal zachovat relativně zdravý rozum a dokonce i smysl pro sarkasmus a ironii. Jeho příběh byl zfilmován vcelku důstojně, poutavě a bez toho obvyklého slizkého patosu. Scénář z něj dokonce udělal kůl Donchujána, jenž má gumové vše kromě kladélka, co na plátně sbalí roštěnku, která má s tím skutečným Jožinem z Bažin společné snad jen pohlaví, a i to je dost diskutabilní. I tak však teď musí Štefan cedit přes svůj hlasový syntetizátor oplzlosti natolik nemravné, že by z nich zčervenala i nejedna černá díra. Nikdo, opakuji nikdo, ať už jakkoliv znetvořený, si opravdu nezaslouží, aby jej ztvárnil Edý Redmejn, snad ta nejodpudivější tlama, jaká se kdy vyskytla před kamerovým objektivem, aniž by tento prasknul. Musím připustit, že to sice zahrál výborně, ale i když jsem se na něj díval jen jedním okem, otřásl jsem se celou dobu odporem a raději bych hleděl na obří hnisavý absces ve tváři Kateřiny Papstové. Holt Kruis asi odmítl slintat a pitvořit se a nemohoucí pan Sokolník za tu zrůdnost nakope vedoucího kástingu do prdele jen stěží. ()
Oscar 1 : Herec HR - Eddie Redmayne + 4 nominace: Nejlepší film, Herečka HR - Felicity Jones, Scénář - A, Hudba ()
No to bylo zase něco. Tohle se stát mě tak to bude game over. Stephen měl obrovské štěstí na skvělou ženskou, to by bylo další co by mě dobilo, mít tak oddanou ženskou a nemoc jí dát uplně všechno. Ty černý díry tomu nerozumím, takže neumím posoudit jak moc je ten chlap chytrej, ale asi to musí být něco, když se o něm točí film. Silný, hodně silný a všechny ceny, které Eddie za tuhle roli dostal, jsou udělany správně, protože v filmu předvádí hotové herecké mistrovství. ()
Celý čas som mu chcel streliť zaucho a zakričať: "Keď už robíš blbé ksichty, tak nech máš aspoň v každej scéne hubu vykrivenú na tú istú stranu!" ()
Film o Stephenovi Hawkingovi mě lehce zklamal. Čekal jsem nějaký epický příběh ze životě člověka, co dokázal nemožné a nakonec jsem dostal jeden romantický příběh, který mi místy přišel, že je spíše o Jane, než o Stephenovi. Film totiž vypráví o vztahu, který dokázal přejít čímkoliv. Byl podle mě v mnoha ohledech racionální a zakládal se na absolutní oddanosti. Stephen prostě na lidi ve svém okolí měl obrovské štěstí. Štěstí ostatně měli i tvůrci, když do role Jane obsadili překrásnou Felicity Jones a do role Stephana obsadili naprosto dokonalého Eddieho Redmayneho. V tomto ohledu film neměl chybu a neměl chybu ani v rámci hudby, ve které Jóhann se svým piánem vytvářel absolutní zázraky. Nejzásadnější problém tak vnímám v příběhu, který je více romancí než životopisným příběhem, a který je kolikrát filmem, který sám neví o čem má vyprávět. To nic nemění na tom, že Stephen měl neuvěřitelný život a byla radost na něj i v tomto filmu nahlížet. Klobouk dolů, nutno dodat. A třeba dodat, že k dokonalosti chybělo hodně. Přesto dávám čtyři hvězdy za to všechno ostatní, co si zaslouží pozornost a z filmu dokázalo vymáčknout to, co jen šlo. ()
║Rozpočet $15miliónov║Tržby USA $34,337,446║Tržby Celosvetovo $104,337,446▐ Tržby za predaj Blu-ray v USA //počet predaných kusov ║ Tržby za predaj DVD v USA //počet predaných kusov ║ silný film, v dobrých režisérskych rukách, ústredná dvojica Eddie Redmayne a Felicity Jones je bravúrna, úžasná doprovodná hudba a svoje urobí aj vizuál /85%/ ()
Jediný důvod, proč tuhle odpolední romanci pro hospodyňky dokoukat, se jmenuje Eddie Redmayne. Díky němu z filmu Stephen Hawking nevychází jako rekvizita, která rozeznala brambory od hrášků. ()
Když tělo je vězení... Herecký výkon, který tu předvádí Eddie Redmayne, je fenomenální... ()
„DOKÁZAT JEDINOU ROVNICÍ, ŽE ČAS MĚL POČÁTEK… JEDINÁ JEDNODUCHÁ A ELEGANTNÍ ROVNICE, KTERÁ VYSVĚTLÍ VŠECHNO…“ /// Teorie všeho je film plnej lásky, až nepřirozenýho rodinnýho štěstí a amyotrofický laterální sklerózy. Je na něm znát, že vznikl podle memoárů, který sepsala žena. Dokonce jeho žena. Romantickej životopis, kterýmu ze mě vydolovat první kroupu netrvalo nijak dlouho, takže myslím, že největším sponzorem bude výrobce kapesníků. Víc než s fyzikou, se v příběhu muže, kterej vzdoruje všem předpokladům, vědeckým i osobním, seznámíme s jeho soukromým. Eddiemu Redmaynemu budete závidět starostlivost a lásku sympatický Felicity Jones a pravýmu Stephenovi Hawkingovi, že ho zahrál právě Eddie Redmayne. Jeho výkon si v ničem nezadá s Alicí. Dojemná pohádka plná optimismu (v rámci možností), která kdyby nebyla o Stephenovi, tak by klidně mohla bejt o jeho manželce. Asi mi blbnou hormony, takže líbilo. /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Knihu „Cesta do nekonečna: Můj život se Stephenem“, kterou v roce 2008 napsala Jane Wilde Hawking, číst nebudu. 2.) Bo už znám frajera, co nadiktoval knihu vokem. 3.) Thx za titule ,,DoubleJo“. /// PŘÍBĚH ***** HUMOR * AKCE ne NAPĚTÍ * ()
Jako když mě scénárista jen nechává nahlédnout do životopisu a ve chvíli, kdy se začtu, tak mi přeskočí několik stránek. Za srdce pak nechytne instantně působící romantická linka a už vůbec ne střípky vědeckých debat. Všechna čest Eddiemu Redmayneovi, ve kterém jsem toho plakátového hezouna z Bídníků neviděl byť jen na vteřinu, ale s takovouhle příběhovou strohostí Teorii ani on, ani Jóhanssonův adekvátně citlivý soundtrack nemají šanci dotáhnout kamkoli výš. ()
Stephen je jeden z těch, kterým bych chtěla číst jeho myšlenky, ale teď nemyslím ty, které se týkají jeho teorií a jiných geniálních znalostí, ale jeho skutečných myšlenkách a pocitech jako člověka. Co skutečně cítil jako mladý muž, když se dozvěděl tu strašnou diagnózu?Jaký byl opravdu jejich vztah s Jane (kterou hrála Felicity roztomile, citlivě a dojemně) ? Nevím, asi jsem v tomhle směru trochu skeptik, Jane musela být světice, aby něco takového zvládla bez psychické újmy na zdraví. A o charakteru Stephena jsem slyšela mnohé rozporuplné názory. Nicméně, před Eddiem Redmaynem hluboce smekám. Nevěřila bych, že to zahraje s takovou přesvědčivostí, až jsem se musela po projekci jít podívat jak vypadá normálně. Vynikající výkon, který si zaslouží zvednout mé hodnocení směrem nahoru. ()
Něco podobného jsem zažil i se svým tátou, obětí těžké nemoci znemožňující ovládat svaly, takže jsem měl bohužel příležitost porovnat film s realitou. Eddie Redmayne roli Stephena Hawkinga ztvárnil dokonale, všechna čest. ()
Nejhorší na tom filmu je, že to není ani tak o Hawkingovi, jako spíš o jeho ženě a to je to, co mi vlastně vadilo. ()
Nejsem velkým příznivcem stavění pomníků živým lidem. Stephen Hawking je však živý spíše uvnitř a tak jsem si na něj udělal čas. Bohužel jsem se přitom nedozvěděl nic víc, než mi předtím nabídla Wikipedie a to mne trošku zklamalo. Taky mne moc nebavilo sledovat rozkládajícího se člověka, ale vše mi nahradila úžasná, chápavá a obětavá Jane. Kvůli ní jsem se dodíval do konce a spílal vášnivému čtenáři Penthouseu za to, jak se jí odvděčil. Ona pro mne byla tak pozitivním zážitkem, že by ji Stephen nedokázal překonat, ani kdyby svou vysněnou rovnici teoreticky vymyslel, experimentálně dokázal a ještě by jí udělal tři děti. ()
Natočit něco tak banálního, klišovitého a veskrze průměrného bez jakékoliv snahy o nějaké ozvláštnění je jenom a jenom trapné. Strávit dvě hodiny s postavami bez vykreslených charakterů je zase smutné. ()
Redmayne si na Hawkinga nehraje, on se jím na dvě hodiny skutečně stal a to je fakt, který by mu měl i přes silnou konkurenci zajistit Oscara. Bohužel vše kolem něho je až nepochopitelně sterilní, což by mohlo zapříčinit, že senilní Akademie předvede další faux pas. Jeho největší myšlenky jsou schovány za populistické bláboly pro masy a až příliš prostoru dostává vnitřní boj jeho manželky, která to stejně ustála se ctí, za což si jistě zaslouží respekt, ale filmu to žádný náboj nepřidalo. Hawkingův život prostě musel mít zajímavější kapitoly, než které nám byly předvedeny. ()
Je velká škoda, že film o takové osobnosti jako je Hawking jen zlehka našlapuje okolo čehokoli spojeného s poznáním a střetu vědy a racionality s náboženstvím a vírou. A to nejen v domácnosti Hawkingových. Hawking se v 80. letech setkal i s papežem, který vědcům doporučoval "nezkoumat" okamžik počátku vesmíru, neboť jde o dílo boží, což Hawkingovi dle vlastních slov připomnělo Galilea. To ve filmu téměř nevidíme a když už se takové téma nakousne, obvykle to nepřesahuje korektní rámec "každý hledáme pravdu jinde, ale dokážeme se dohodnout". Je to škoda, protože film jinak zdaleka není jen cukrová limonáda o tom, jak se s láskou dají překonat všechny obtíže s úsměvem, někdy dokáže sekat pěkně do živého a zvláště počátky projevů Hawkingovy choroby jsou pojaty velmi mrazivě. Stejně tak samotné rodinné drama je velmi působivě ztvárněné a podtržené perfekním převtělením Eddieho Redmayna do Hawkinga (přičemž si nemyslím, že by šlo o vyloženě vděčnou roli "pro ocenění", z čehož jej teď mnozí obviňují). Film je však natočen především dle memoárů postavy, kterou ztvárňuje Felicity Jones, což je asi taky důvod, proč tak málo brousí do vědy a poznání, na druhou stranu to činí z Jane Hawking minimálně stejně důležitý pilíř příběhu. Felicity Jones je tu opravdu krásná, na druhou stranu jsem měl přece jen pocit, že ve vyhrocených chvílích trochu ztrácí (resp. nevšímal jsem si toho, dokud byla její postava mladá, s přibývajícím věkem její postavy ale bylo trochu vidět rozdíl mezi postavou a herečkou, která ji ztvárňuje). Pochvalu zaslouží bez výjimky představitelé vedlejších postav, David Thewlis, Harry "Viserys" Lloyd či Simon McBurney. Také hudba Jóhanna Jóhannssona film dobře podtrhávala. Celkem vzato 4 kousky, byť kdyby se autoři nebáli pustit do lidí trochu vědy, bylo by to za pět. ()
(1001) Ach jo. Proč musí být Eddie slavný zrovna kvůli tomuhle a ne třeba kvůli Divoké kráse. Svět je tak nespravedlivý. Pořád také platí, že velmi tápu v tom, jak hodnotit tzv. "oscarové" filmy. Nejde ani tak o to, jestli nějakou sošku dostaly nebo ne, jde o to, že určitý druh filmů je zoufale stejný: Pracuje na něm spousta profesionálů, není technicky špatný, dodržuje všechna taková ta americká pravidla, na které stránce scénáře se má co stát, a věnuje se nějakému vzletnému tématu nebo životu, ALE je zoufale neosobní a sentimentální. A jakmile člověk slyší jemné vybrnkávání klavíru už při úvodních jinglech produkčních společností, tak je stoprocentně jisté, že půjde o jeden z takových filmů. Škoda, že tam není víc vnímání smysly, jako když se po tracheotomii dívá z okna na vrbu vlnící se ve větru. Místo toho se tvůrci soustředí na vztahové drama, které mi přijde příliš soukromé na to, abych se na něj měla dívat já jako naprostý cizinec. Felicity Jones je mi silně nesympatická a nemyslím si, že má charisma na to, aby ustála váhu svojí role. (Dodatek: Po tomto filmu jsem si utřela slzu a šla připravit večeři. Po Hawkingovi s Cumberbatchem jsem si šla koupit Stručnou historii času.) ()
Reklama