Režie:
Václav KřístekScénář:
Václav KřístekKamera:
David PloyharHudba:
Daniel FikejzHrají:
Kryštof Hádek, Stanislav Majer, Petr Štěpán, Jakub Kropáček, Petr Jeništa, Jan Plouhar, Hana Vagnerová, Tereza Ramba, Jaroslav Plesl, Marián Geišberg (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Je dusné vedro červencového dne 1346. Poblíž města Rhens se scházejí kurfiřti římské říše k volbě nového krále. Jediným kandidátem je markrabě moravský Karel (Kryštof Hádek), který v přestrojení sleduje volbu spolu se svým věrným dvořanem Buškem z Velhartic (Petr Jeništa). Každý z volitelů má důvody, proč Karlovi hlas dát i nedat. Nevyzpytatelným jazýčkem na vahách je Karlův otec – český král Jan Lucemburský (Stanislav Majer), dlouholetý spojenec dosavadního císaře Ludvíka Bavora (Petr Štěpán), proti kterému je volba namířena.
Spletité intriky nejrůznějších zájmových skupin ovlivňují Karlův osud již od narození. Mladý Lucemburk je izolován od své matky Elišky Přemyslovny (Hana Vagnerová), stává se poslušnou loutkou v otcových diplomatických hrách. Postupně však díky zkušenostem vojenským i politickým dozrává ve zdatného oponenta svého otce, ale i nebezpečného soka císaře Ludvíka. Rozehrává svou vlastní politickou hru, jejíž překvapivé rozuzlení mu nakonec otevře cestu k říšskému trůnu. (Česká televize)
(více)Recenze (197)
ČT vytrvale stopuje zahraniční trendy a tak ve svém novém jubileo-eposu nabízí záběr z dronu na pět lidí na koní nebo široký záběr na pět full frontal dívek. Hry o Trůny ve střední Evropě za středoevropský rozpočet. Povětšinou to vypadá přesně tak levně jak to zní a ještě k tomu to i reálně zní hrozně....škrobeně a papírově. Přičemž záblesk toho jak se vlastně takové scény píší, aby "fakt nakládaly jako svině" přichází jen v pár momentech. Třeba chvíle, kdy se mladý princ Jan Jindřich musí v krásných 11ti (?) letech zhostit svých manželských povinností před plně nastoupeným dvorem z nichž většina členů má na tváři výraz lidí odtržených od opravdu kvalitní masturbace, tak ano...tato chvíle připomíná napětím, trapností, jistou pervezní zlou vůlí pokřivenou etikou nejblíže k tomu co nám Trůny nabízejí, aby byly napínavé, vtáhly a přitom osvětlovali myšlenkové/společenské pochody "dob minulých". Je to i díky tomu, že nejistota mladého panovníka a zlo jeho ženy leze z každého záhybu všech záběrů v této scéně. A tak nějak by to asi mělo vypadat po většinu takhle dlouhé věci. PS: Fingerhutová (a.k.a. mladá Markéta Korutanská) by zasloužila více prostoru, protože ona proklamovaná neřest se u její postavy spojuje spíše s jistou "Cersei" aurou ženy, která umí hrát své party v tomto mužském světě, tak aby vyhrála. ()
Škoda, že o Karlu IV. nevznikla nějaká komplexnější série. Jeho nástup na trůn a vztah s tatíkem je sice zajímavý, ale neustálé skoky v čase a celková nedějovost spíše nudí. K výročí jednoho z našich nejdůležitějších panovníků bych od ČT čekal fakt víc, něco jako Zločin v Polné třeba. 50%. ()
Sláva už nemusíme před spaním počítat ovečky, stačí si pustit Hlas pro římského krále a máme pokud jde o spánek vyhráno. Scénaristickej terorismus zdatně doplňuje odfláklá práce s postavama a pokud jde samotný dílo, tak scéna..střih..jiná scéna..střih..úplně jiná scéna, to fakt ničemu nepřidá a vojska o velikosti 4 můžů a 4 vlajkonošů. taky nepomáhají úplně přesně vykreslit dobu. ()
Historická akurátnost prohrávající na body s dramaturgem, který se zapomněl v devadesátkách a kreativcema na kavkách, jimž přišlo fajn najmout si na tak ambiciózní projekt divadelního režiséra, jehož vrcholnými filmařskými momenty byly zaměnitelné televizní pohádky. ()
Česká televize svými televizními filmy sem tam dokáže příjemně překvapit. Po Janu Husovi je to ale další historický průser, na který jsem se těšil, a který mě radikálně zklamal. A to přitom Česká televize na Hlas pro římského krále lákala snad už od Vánoc a já vlivem nekonečného čekání očekával minimálně velkofilm ve velikosti amerického spektáklu. I když, to také přeháním...Každopádně jsem doufal, že tak zajímavý námět dokáží zpracovat kvalitně a ukáží všem ostatním, že česká historie může být opět zfilmovávaná s úctou k řemeslu. V tomto případě to tak ale není. Po půl hodině jsem, kromě krásných záběrů na česká historická zákoutí, vůbec nevěděl, o čem film je. A nebylo to vlivem skutečnosti, že bych film nesledoval, ale spíš vlivem toho, že příběh se vyprávěl strašně složitě, postavy v nich levitovaly rychlostí světla a čas tu vytvořil tak relativní pojem, že jsem každou další pětiminutovkou nevěděl, kde Karel IV. je a kam to vlastně směřuje. Nejsem historický filantrop, období Karla IV. nadrcené nemám a tak jsem se opravdu dost ztrácel. Přitom herecké výkony se mi líbily a již výše zmíněné kulisy také neměly chybu. Scénář byl ale jeden velký děs...běs. A nejde jenom o jeho průběh, ale i o některé konkrétní dialogy. Přitom natočit historický film levně a směřovat ho na dialogy jde. Jenom je třeba je umět napsat. A to také nesvede každý. Bohužel. Každopádně musím uznat, jak jsem rád, že jsem film dojel až do konce, protože samotný závěr je kupodivu to nejlepší, čeho jsem se onen večer dočkal. Dialog Jana Lucemburského a Karla IV. před bitvou u Kresčaku byl třeba výborný, stejně tak úplně poslední scéna tohoto filmu. Takhle bych si představoval vést celý film. Škoda. Tak snad příště. Doufám, že filmaři na naší historii nezanevřou a příště to zase zkusí. Rád do toho opět půjdu, jakožto divák, s nimi. ()
Není to hodně špatné, spíš to není ničím dobré a předně to tak nějak nechápe samo sebe - slova jsou vata a pozornost je směřována k jakési velkoleposti, kterou ale ČT samozřejmě nemůže naplnit. Raději bych propracované postavy, které komunikují i jinak než skrze trailerová prohlášení. ()
Karel is coming! Intriky, holé cecky a prořízlé chřtány měli asi připomenout, že se Hraje vo trůny, ale já hlavně viděl dramaturgická klopýtání, strojenou vznešenost a castingové minely. Ono je trochu zvláštní, když si film o nástupu Otce vlasti k moci bezostyšně ukradne pro sebe jeho otec.. Každopádně jsme mohli být svědky toho, že na Pražském hradě řádila viróza už ve 14. století, akorát tehdy ty následky nebyly tak viditelné.. ()
Slasti Otce vlasti 2.0 #finaleplzen ()
Příliš mnoho oborných poradců, málo dramaturgie. ()
Ke vzniku historického filmu jsou třeba značné náklady. Což je u nás určitě hodně obtížné sehnat. Takže první možný neúspěch tohoto dobře míněného filmu je především v mnohých menších finančních prostředcích s jakými disponoval režisér, oproti třeba megalomanské hollywoodské produkci. To je jako bych šel s kusem klacku a pár metry silonu s háčkem lovit velkého žraloka. Proto v současné době stojí před naším historickým filmem spíše otázka, jestli na to vůbec má? Na jedné straně to byl ambiciózní pokus, na druhé straně markantní důkaz, že opravdový historický film dějově zasazený do středověku uměli vystřihnout do věrohodné architektury asi nejlépe Otakar Vávra (byť z politických výšin upravený) a František Vláčil. Protože jejich díla byla výborně konstruována. Vůbec je zde na místě připomenout, že projdete-li jen seznam českých herců, kteří zde hrají, tak nedá se z toho vyvozovat, že to jsou druhořadí herci. Avšak ne každý snad může být jako Josef Kemr z Markéty Lazarové či Zdeněk Štěpánek z Jana Husa a podobně. Dnešní herecká garnitura by potřebovala zřejmě obrodit, ale kde najít lepší novou krev? Takže v hercích problém nemám. Potíž je však v tom, že stavbou děje je osud Karla IV. uzavřen do malého prostoru, který po formální stránce odpovídá přesně televizní realizaci. Díky tomu dostala historická ilustrace pořádně na frak. ()
Zručně natočená dějeprava, u které je sice na každém kroku vidět nedostatek financí, ale to nic nemění na její působivosti a pokud je někde problém, tak je to scénář, který se prostě dopouští mnohých faktických chyb a z některých postav dělá jen figurky, například do teď jsem si myslel, že první manželkou Karla IV. byla Blanka z Valois, jenže on měl doma evidentně ledy Mcbath. Ok, to by problém nebyl, Blanka je vyloženě vedlejší role, ale to, kterak neskutečně tendenčně pojali Jana Lucemburského je na několik facek a je smutné, jak je mezi lidmi doteraz zakořeněn mýtus o tom, že Jan byl zhoubou českých zemí a Karel byl dokonalý polobůh a tenhle film se téhle teze bohužel dost drží a z Jana je tu udělaný nepříliš bystrý kurevník a floutek, přičemž v reálu byl výtečným politikem, válečníkem i vojevůdcem. Uf, tak jsem se vykecal, teď k plusům, herci hrají dobře, nejlepší výkon předvedl pan Moena v roli geroje v královském doprovodu! A ono je vůbec docela osvěžující vidět film, který alespoň naznačuje složitost a provázanost soudobé evropy a to se prostě povedlo a z technického hlediska tu také není co vytknout, jen tu z podstaty věci není moc té klasické filmovosti a je tu upragovaný dějepis - to není apriori špatně. ()
Lounský rodák Stanislav Majer (Jan Lucemburský), Kryštof Hádek (Karel IV.), Petr Jeništa (Bušek z Velhartic) a Tereza Voříšková (Blanka z Valois) jsou minimálně na tři hvězdy. Historické kostýmy jsou pěkné a exteriéry i interiéry rovněž. Psychologie postav vzhledem k historii je dobře definována. Ano Jan Lucemburský na Lokti je poněkud starší než by asi byl a určitě by se našly další chyby. Nicméně televizní film má kvalitní atmosféru. ()
Nevím zda je to náhoda, ale nevím proč se bratři Hádkové obsazují do takovýchto rolí. Nejdříve Hus (Matěj) a nyní dokonce Karel IV. (Kryštof). Nevím, ale nějak mi typově prostě k těmto postavám nesedí a i když si člověk časem během sledování filmu zvykne, přesto nad touto volbou vrtím hlavou. Snaha natočit důstojně vypadající životopisný film části života Karla IV. je zde zřejmá (končíme pod údery anglických mečů a šípů u Kresčaku a smrtí Jana Lucemburského). Bohužel tomu chyběla evidentně širší koncepce a také finance. Celé to na mně působilo děsně chudě a místy až amatérsky (bojové scény). Ano nebyly často klíčové, ale přesto.... Když se u mečem smrtelně zraněného vojáka musíte tomu jak chrchlá krev usmát, je něco špatně a chybu nehledejte v sobě. Celý film byl straně roztříštěný, skokový a působil opravdu velmi televizně a auspěchasně. Roky létaly sem a tam, divák co chvilku byl na mnoha místech tehdejší říše Lucemburků. Oceňuji snahu dát herce do dobových kulis, šatstva a hradů, ale někde to na mně působilo dost papundeklově... Městečko, kde měl být Karel otráven mělo sice pěkné dobové ulice, zavřenými okenicemi ale prosvítalo nebe. Za okenicemi nebyly totiž pokoje, nýbrž nic. Klasický Potěmkin. Kladu si otázku, zda náklady na papundeklové městečko s ulicemi nebyly vyšší než to natočit někde v Itálii... Je to děsná škoda dost jsem se na film těšil. Vrcholem byl rádoby gotický hudební doprovd (i když lepší než Kocábovy elektrocké kytary u hořícího Husa..). Tohle prostě nějak neumíme. Poláci, Rusové, Britové, všichni točí se ctí filmy z dějin svých národů a my jen tak divně tápeme. Cyril a Metoděj, Hus a teď Karel IV.... Prostě když na to nemám rozpočet, nevrhám se do takovéhle ságy. Raději natočím nějakou inscenaci k nějakému z klíčových roků, Záběry na 4 vymazlené těžké rytíře na koních s korouhvemi jsou super, ale když za nimi stojí jen deset chlápků pěchoty... říkáte si kdepak jsou asi ostatní? :-) ! Chtěl bych napsat, že film byl důstojnou poctou našemu králi a císaři, žel nemohu i když bych mu to k těm 700 let výročí strašně přál. Dávám jen dvě pečeti. * * ()
Film trpí nešvarem, který je vlastní snad všem podobným novodobým českých histofilmům - je totálně bezkrevný a otrocky přepisuje tlustou vědeckou bichli o Karlovi. Mám dojem, že si filmaři myslí, jak se velké dějiny odvypráví samy, bez filmařské nápaditosti. Prostě jen navlečeme pár lidí do hader, které se už dnes nenosí, a necháme je říkat věci, které se dnes už neříkají. Do toho nějaké to jméno, co znají všichni, kdo úspěšně završili devítiletou základní školu. Herci, mimochodem titíž, co hráli v Husovi apod., se snaží odříkávat zpaměti své škrobené repliky a nepůsobit moc škrobeně. Film v podstatě tvoří jenom repliky, a to nezáživně podané. Režijní invence u nás přestala býti znakem dobrého filmu. Ocenit lze výpravu a kameru, plejáda nejhezčích hradů, které sice do doby Karla moc nespadají, ale čert to vem. Koho by zajímalo, že Ludvík Bavor vede dialog s Karlem na dřevěném mostku, který vznikl v 19. století. Jedna hvězda za Jana Lucemburského, který vypadal fakt jako král. Mínus deset hvězd za Hádka - opravdu nemáme jiného herce pro historické filmy? Chceme mít ve filmu všechno, a tak se mluví a mluví, vedou se vážné dialogy, vážné intriky, vážné myšlenky. Vážná nuda. Takové video Pavla Zuny z pořadu Slavné dny je mnohem napínavější. ()
TV/// Obsazení 8/10 Děj 9/10 Hudba 8/10 Výprava 10/10/// PLUS: Nelze upřít snahu o historickou přesnost, hodně motivů vychází z knihy Vlastimila Vondrušky, ale pravděpodobně i z jiných, výprava, prostředí a lokace celkově vynikají, krásná hudba, která se ovšem nevnucuje MÍNUS: drobnosti jako, že hrad Pernštejn vydávají za hrad v Mnichově a samozřejmě podobných záměn může být více, náročnější sledování díky častému přeskakování děje na časové ose, přesto, že se film akčním scénám nevyhýbá, stojí především na dialozích./// Shrnutí: K filmu jsem sice přistupoval s očekáváním velké zodpovědnosti ze strany tvůrců, ale zároveň s opatrností ze zkušeností české tvorby. Myslím si, že je to natočeno odvážně a nepodbízivě. Ve výsledku to tedy není zážitek mainstreamový, ale přesto zajímavý a kvalitní./// Celkem 89%/// ()
Ani tak mi nevadilo, že z toho čiší nedostatek peněz, ale celé to klouže jen neuměle po povrchu, vrší se historická data, události, víc se o nich zmiňuje, než by se děly, připomíná to vyprávění šikovnějšího kantora dějepisu. ()
Technická stránka tohto historického snímku o najvýznamnejšom českom kráľovi a období tesne pred zlatým vekom českého kráľovstva síce vyznieva hrozne inscenačne a televízne, ale po obsahovej stránke to nebolo vôbec zlé, dokonca ani výprava nebola najhoršia. Páčila sa mi aj koncepcia podania príbehu divákovi, v ktorej sa umne striedala minulosť s prítomnosťou, čo dejovú linku príjemne oživilo. Na druhú stranu si to však užijú len diváci, čo sa histórii trocha venujú a o tomto období českých dejín niečo vedia. Tí ostatní môžu mať z toho tak trochu guláš. Silný priemer. 65/100 ()
Opět ušito horkou jehlou, ale v tomto případě už je pro mne další historický počin veřejnoprávní televize v pohodě sledovatelný. Snímek je to dobrý, ovšem ve všech směrech dosti nevyvážený. Počáteční skvělé chorály vystřídá závěrečné disko, precizní snímání narušují chaotické střihy a dějové skoky (základní linie příběhu je vlastně zasedání o Karlově důvěře) a ze stránky herecké, se jedná o nefalšovanou horskou dráhu. Někteří zúčastnění si skutečně jen odskočili ze seriálu. Osobně mi z toho nakonec vyšel vynikající film o Janu Lucemburském, neb jeho ztvárnění Stanislavem Majerem bylo již nadprůměrné. Např. retrospektiva syna Jana Jindřicha, jenž je jako osmiletý vystaven nahému tělu Markety Korutanské či jeho majestátní odjezd do bitvy, i když je zcela slepý, řadí film skutečně už do vyšší kategorie. Ovšem účel filmu byl jasný a proto sledujeme fyzický i duševní vývoj Otce vlasti, v podání vstřebatelně hrajícího Kryštofa Hádka, který dokonce všemu přizpůsoboval i svou mluvu...jako jeden z mála. O Karlu IV se učilo, učí a v zemi české bude učiti i nadále, jestli k tomu poslouží i tento film, ukáže možná až čas. ()
Česká televize nejdříve schválila výrobu dvou filmů a pak po režisérovi chtěla, aby natočil jen jeden. Takže se zřejmě rozhodl do něj dát všechno. Výsledkem je nepříliš přehledné listování učebnicí dějepisu, drama se někam vytratilo. Takže to nakonec nad vodou drží herecké výkony Stanislava Majera a Kryštofa Hádka, ale výsledek je aspoň trochu lepší než o rok starší televizní Jan Hus. ()
Je škoda, že tak veľká udalosť, ako je výročie korunovácie Karla IV. za rímsko- nemeckého kráľa bola natočená tak jednoduchým spôsobom. Pravdepodobne rozpočet nepustil. Nemôžem si pomôcť, ale atmosféra je inscenačná, pripomína to osemdesiate roky a začiatky deväťdesiatych rokov, ktoré boli bohaté na historické snímky podobného charakteru, ako napríklad Kníže Václav. Za dvadsať rokov sme sa ale mohli posunúť vpred. Navyše niektoré scénky pôsobia tak trochu rozprávkovým dojmom a nie ako popis historických udalostí. Ale dá sa na to ako tak pozrieť, má to svoju hodnotu, no očakávania boli omnoho vyššie. ()
Reklama