Režie:
Ciro GuerraScénář:
J.M. CoetzeeKamera:
Chris MengesHrají:
Mark Rylance, Johnny Depp, Robert Pattinson, Gana Bayarsaikhan, Greta Scacchi, David Dencik, Sam Reid, Harry Melling, Bill Milner, Tserendagva Purevdorj (více)Obsahy(2)
Vojenské pevnosti, střežící hranice neznámého impéria, velí postarší muž (Mark Rylance), který vykonává i funkci správce. Jeho pečlivé velení udržuje po mnoho let klid s kmeny nomádů a dochází jen k drobným nedorozuměním. Vše se změní s příchodem plukovníka Jolla (Johnny Depp), který přichází na základě informací, že barbaři chystají útok. Je krutý a brutální, velitel nechápe Jollovy metody, ani jeho cíle. Jeho protesty nepomáhají a nakonec na něj padne podezření z kolaborace s nepřítelem. Musí se rozhodnout, zda zvolí loajálnost k impériu, nebo lidskost, právo a spravedlnost. (JOJ Cinema)
(více)Recenze (45)
Má-li jít o alegorii a obžalobu imperialismu, pak nejvíc filmu uškodila naivně vykonstruovaná podoba světa "neznámo kde". Kombinace obrazů typově připomínajících pohádky tisíce a jedné noci spolu s kejklíři na tržištích, neboli sluníčko, barvičky a komparz z televizní inscenace, podkopává snahu předestřít temný příběh o zbytečném útlaku. Nadprůměrné ztvárnění přestylizovaných postav pro mě film nezachránilo. ()
K tomuto filmu mě dovedla pánská jména v titulích rolích Mark Rylance, Johnny Depp, Robert Pattinson. Zejména Mark je naprosto luxusní a dokonalej, ale závěrečnou scénu si pro sebe ukrad Johnny Depp, to byla herecky mistrovská scéna, nebylo potřeba ani jedno slovo. Johnny tam dal celou pointu filmu. Jinak obsahově ač z dávných časů, tak film a jeho vyznění je těžce aktuální na dnešní dobu v Afgánu by mohli vyprávět, že ? ()
Krásné historické drama, jehož největší kámen úrazu je způsob, jakým je natočen. Natočen je totiž velice, velice pomale. A možná proto tady skrývá modré průměrné hodnocení s číselným počtem 59. Přitom Čekání na barbary si filmařsky nezadá s takovým filmem, jako je například Američan, který je na tom v hodnocení obdobně, ale přitom já byl neskutečně nadšen. Neuvěřitelné herecké výkony, kterým Mark Rylance jednoznačně vládne, ale kde mu Johnny Depp a Robert Pattinson bravurně přitakávají. Námět, který v sobě má obrovské množství myšlenek právě tím, že je situován do neznámé doby na neznámé místo. Není ale problém si v tom najít ten svůj příběh a situovat to do Afriky, na Blízký Východ nebo prostě kamkoliv, kam se v historii rozpínala bílá evropská tvář. K tomu počítejte s exotickým prostředím pevnosti, která jak kdyby stála na hranici mapy, kde za ní je jen neprozkoumané bílo a perfektní kameru, která svými záběry dokáže učarovat. Ve výsledku nemám úplně pocit, že toto by měl být film, který se sotva dostane k šedesátiprocentnímu hodnocení. ()
Povedal by som, že strašne divný film... ale ono to vlastne nie je nijako enormne zvláštny film. Len je to trochu iné, než na čo sme (možno...) zvyknutí. Zaujímavá atmosféra (aj výprava). Tiež kasting je zaujímavý – u Deppa je to po jeho excentrických rolách bohužiaľ tak, že akonáhle hrá postavu, ktorá nie je vyložene šialená, tak každý hovorí o uhrančivom, podmanivom a utlmenom hereckom výkone. Pripadá mi to trochu bizarné, tak ale uznávam, že tu sa mi celkom páčil (ale nemal ktovieako veľký priestor...). Mark Rylance je tradične dobrý, ale (tradične) som si (zase raz) pri sledovaní jeho výkonu spomenul na niektoré jeho „isté“ scény z Intimity z roku 2001 a to mi značným spôsobom pokazilo sledovanie tohto filmu. ()
Zatímco laskavost a člověčenství se často setkávají s nepochopením, krutost je ve své univerzálnosti velmi srozumitelná. A koneckonců, snadněji se i oplácí.. Neznámé místo, sypání si známého imperiálního popele na hlavu a nosná myšlenka měly šanci uspět, jenže to by Guerra nesměl dát štempl na to, že čekání je svou povahou nezáživné a otravné. Problémem možná je, že blazeovaný Rylance, nezlíčený Depp v extravagantních brýlích a ani nestabilní oficírský ex-upír nedokázali chybějící pozornost strhnout na sebe.. ()
Humanismus zosobněný bezelstnou ustaranou tváří Marka Rylance versus mrazivá neúprosnost moderního inkvizitora Johnnyho Deppa a jeho pravé ruky v podání Roberta Pattinsona. V neznámé zemi a v neznámém čase sehrají především první dva jmenovaní naprostý koncert, kterému podle mě pomalé tempo nic neubírá, ale naopak mu svědčí. Rozdělení filmu na tři jednání připomíná divadlo, a to setsakra dobré! ()
,, Oni nás berou jen jako návštěvníky, kteří jednoho dne odejdou'' ----- Uživatel Marze to už vlastně všechno ve svém komentu dokonale popsal. Film se odehrává v blíže neurčeném čase na hranici blíže neurčeného impéria. Ačkoliv se mi jeho myšlenka moc líbila, historie nám nakonec ukazuje jak je to dál. Můžeme se podívat třeba nyní do Afghanistánu odkud se stahují Amíci. Místní ,,utlačovaní'' budou zase mít svoji zemi pro sebe. Budou se mít lépe? Mají se lépe lidé v Africe ve všech těch dekolonizovaných státech po druhé světové? Už je nikdo neutlačuje, jsou svobodní... Jenže s bílými často odešla i civilizace a to co tam po nich zbylo často už dosluhuje... Ve filmu se mi moc líbila kamera. Ty dlouhé pomalé záběry, to já rád. Připomnělo mi to některé australácké filmy. Kdo celý film táhne je Mark Rylance. Co ten tu předvedl, to bylo něco úžasného. Už jen kvůli jeho výkonu stojí film za vidění. Kdo se zajímá o historii, bude značně rozkolísán. Jednak bude samozřejmě stát na straně lidskosti a práva, ale na straně druhé si bude uvědomovat jak to bylo leckdy na hranicích podobných impérií složité a těžké. Že tam nebyl prostor pro luštění starých textů a dumání starého velitele pevnosti. Tohle budu chvilku vstřebávat, ale líbilo se mi to moc.... Dávám za 4 dřívka s texty. * * * * ()
Nebýt vzrůša, které tam občas vnesl Johnny s Robertem, tak by to byla jen uspávačka. ()
Keby mala byť toto bodka za Deppovou kariérou, o čo sa zúrivé feministky úpenlivo snažia, tak by nemal byť na čo hrdý. Vlastne ani nerozumiem, prečo túto rolu vzal, čo na nej videl. Ukázal len opäť tú svoju typickú strnulú pózu a ešte si aj trefne namaľoval medzi oči kríž, akoby snímok mal byť jeho hereckým pohrebom. Waiting for the Barbarians sa vlastne zmenilo na čakanie na aspoň náznak akcie, ktorá v podstate nikdy neprišla. Film chce byť akoby filozofickou výpoveďou o nespravodlivosti, ale nestrhol teda vôbec. ()
„Čakanie na barbarov” sa konkrétne skladá zo štyroch častí (ročných období), ktoré by som následne pretavil do viet asi takýmto štýlom: » V lete prichádza do pohraničnej provincie (policajný) plukovník Joll, ktorú má zrovna na starosti správca-úradník v jednej osobe, vo veľkom presvedčení, že údajne (ne)ďaleké, kočovné kmene, začínajú čoraz viac vystrkovať rožky, na základe čoho sa rozhodne podniknúť výpravu, aby z nich doslova vymlátil dušu, a keď sa už vracajú naspäť, tak majú so sebou tiež aj niekoľkých zajatcov, medzi ktorými je trebárs i jedno dievča, ktoré čochvíľa oslepne... Zima už ale pomaly klope na dvere, a tak sa richtár zbližuje s týmto postihnutým dievčaťom, ktoré si berie pod svoje ochranné krídla, pričom zase na jar by ju pre istotu radšej (na)vrátil tam, odkiaľ vlastne prišla, t. j. späť ku svojej rodine, čo je inak mylne považované za spolčovanie sa s odporcami, kvôli čomu je i patrične potrestaný a ponížený, zároveň, kedy má tu česť byť pre zmenu zaujímavým dôstojník Mandel, ktorý si toto dianie i náležite vychutnáva ! Vo vnútri sa to celé intenzívne vyostruje, že na jeseň sa nepriateľ poctivo pripravil, že akonáhle dorazí, kto bude na neho ešte čakať, alebo, povedzte mi teraz, kto sú v skutočnosti tými b a r b a r m i ? « / Veľmi pomalý, kvalitne obsadený, výborným kameramanom zosnímaný, pomerne presvedčivo zrežírovaný, miestami vskutku krutý a trýznivý, dvojhodinový film, ktorý vari hravo "utečie ako voda" , že tých úvodzoviek sa báť vôbec nemusíte ? Ale divák musí byť najprv a v prvom rade oveľa viac trpezlivejším, lebo si to tento počin skrátka neustále vyžaduje, za čo vás napokon dostatočne odmení, teda, aspoň mňa - určite, áno, aj keď to nakoniec nie je o málo vyššie hodnotenie, neľutujem toho, že som videl týchto barbarov. ()
Alegorie s Johnny Deppem jako nemilosrdným vládním úředníkem. Pohled do temného srdce kolonialismu. Film je taková antiKiplingovka romantizování národů mimo západní kultury. Scénář je napsán Coetzeem podle jeho vlastního románu z 80.let a dostal v něm naprostou volnost. Jer to katalog nespravedlnosti, útlaku a sadistického násilí. Guerrova režie postrádá epickou krásu Davida Leana. Dobro a zlo je zde přesně rozděleno a závěr je precizní. Hlavním důvodem film vidět je výkon Marka Rylance. ()
Johny Depp se přeorientoval a místo bizarních postav ztvárňuje nudné postavy v naprosto zbytečných filmech. Čekání na barbary, byl možná chtělo být novým Lawrencem z Arábie, ale je pouze po všech směrech nudným a naprosto zbytečným filmem, který nepřináší nic nového a téma zpracovává tak nezáživným způsobem, že jsem měl pocit, že je tak 2x delším. ()
Kamera, herci, příběh a myšlenka, to vše na svém místě. Jenže se to vleče. Zápletka je jasná prakticky hned (kdo že je ten barbar? divoši ze stepí, nebo krutá vyspělá civilizace?) a postupem filmu se nějak rozplizává. A vzhledem k rozpočtu tu chybí i velké scény, takže je to spíš taková bohatší inscenace. Souhrnem: není to špatné, ale šlo to udělat líp. ()
O střetu fanatismu s člověčenstvím. 1) Hádejte, kdo vyhraje._____ 2) Snímek mi připomněl Tatarskou poušť (1976) svým vizuálem i silným pocitem vyloučenosti a izolace. Zatímco Tatarská poušť vyjadřuje spíš individuální pocity a osudy, Čekání se zaměřuje na dnes v umění i ve veřejném diskursu frekventovanou otázku o vměšování do lokálních společenství ve jménu vyšších cílů._____ 3) Pomalý průběh stojatých vod střídají brutální chvilky._____ 4) Úmyslně neurčité místo nabízí příležitost zamyslet se nad povahou evropského kolonialismu, jeho kladných a záporných atributů._____ 5) Film byl natočen v Maroku, ale obličeje komparsu připomínají spíš střední Asii._____ 6) Výstižný koment: Marze**. ()
Silný příběh o tom, jak si vytvořit nepřítele svým inkvizičním chováním, a popíráním vlastního stínu... ()
hodně pomalý film od kterého jsem nic moc nečekal,ale postupně si mě získal.Odehrává se sice v neznámém čase a na neznámém místě,ale jako alegorie na imperiální kolonialismus - nebo na jakoukoliv situaci kde se nějaký stát rozhodne "pomáhat a chránit" v jiném státě - to celkem funguje.Mark Rylance si tu střihnul postavu sympatického a empatického soudce,který se snaží žít v klidu a míru s domácím obyvatelstvem,aby mu jeho idylu narušil příchod policie v čele s Johnny Deppem.Ten - krom toho že je sadistické hovado - se rozhodně všechny chránit před barbary,kteří sice neexistují,respektive nepředstavují nebezpečí,ale komu by to vadilo.Osobně se mi hodně líbilo,že je tady hezky vidět jak se historie opakuje a je zde hodně věcí a myšlenek,které by byly snadno aplikovatelné i na dnešní dobu,kdy také není problém si vymyslet nepřítele,nebo si nepřítele vytvořit z někoho kdo by jinak nebezpečí nepředstavoval...70% ()
Dzonny Depp konecne v civilnom uhrancivom a pokojnom hereckom vykone. Exteriery fakt na urovni, Dialogy tiez. 69 % ()
Aneb jak si zarputile vytvořit nepřítele tam, kde by se s trochou pokory dalo koexistovat v míru. Neustále aktuální myšlenka zhoubného imperialismu (kdekoliv, kdykoliv) je tu křišťálově jasná (a pouštní krajina i ospalá pohraniční pevnost krásně nasnímaná), ovšem přes vláčné tempo předkládaná zrychleně koncentrovanými událostmi (léto, zima, jaro, podzim); úplný úkrok stranou pak zastává prazvláštní "romance". ()
"NEVÍM O ŽÁDNÉM NEPŘÍTELI, POKUD JÍM TEDY NEJSME MI SAMI." Rozsahem střídmá historka z rozhraní civilizace (nebo něčeho, co jako civilizaci chápeme), která systematicky a zarputile brojí proti poklidu a romantice oněch míst. A ve výkonu Marka Rylance se ta brutální destrukce (spíše ideová než obrazová - určitá drásavost je ve filmu přítomna, přesto převládá efekt tušeného) "krásně" zrcadlí a je svým způsobem fascinující sledovat drobnou odvahu běžného člověka, který tváří tvář nepochopitelnému počínání neustoupí... Jakýsi zvrácený půvab má také obsazení vyhlášených hollywoodských krasavců (učedník a jeho nástupce?) do rolí veskrze nesympatických, o to ale lépe zvládnutých. 75% ()
Waiting for the Barbarians ihned zařazuji mezi ty nejnudnější a pro mě osobně i nejzbytečnější filmy, co jsem v podstatě kdy viděl, což se mi ovšem nezmiňuje úplně nejlehčeji, jelikož ústřední herecké trio považuji za opravdu zatraceně silné, ale ani jejich účast na mém výsledném katastrofálním dojmu z této zoufalosti nic nezměnila, jelikož i jejich herecký um a nepopiratelná výraznost je zde nekompromisně zadupána drtivou silou naprosto prázdného, totálně nezajímavého a zoufale utahaného obsahu. Od první až do poslední minuty se tu totiž jedná jen o krutě nezáživný sled otravných epizodek ze života ve vojenské pevnosti, kde po celou dobu nedojde byť jen k jedinému oživujícímu momentu, který by mě vytrhl z naprosté letargie. Film tedy disponuje především šílenou hromadou rádoby efektních dialogů, vesměs ovšem opět krom nudy nepřinášejí nic zajímavého, veškeré mdlé postavy se tu pak jen strašně divně náhodně objevují a následně mizí, jak jen se to tvůrcům hodilo, navíc vykreslení jejich charakterů je také zoufale nepřesvědčivé, dále pak prostředí, kde se to celé odehrává, působí lacině a nepropracovaně, a co se atmosféry týče, ta zde měla podle mě sehrát poměrně zásadní roli, leč nestalo se, a ani ona neměla žádný pozitivní přínos pro zvýšení diváckého zážitku. Za mě se zkrátka jedná o parádní průšvih, který mě absolutně nebavil, nezaujal, po celou dobu jsem se u toho nudil a doslova trápil, a od zaslouženého Odpadu! to jen tak tak zachraňují pouze výkony, respektive spíš účast přítomných herců. ()
Reklama