Režie:
Ridley ScottScénář:
David ScarpaKamera:
Dariusz WolskiHudba:
Martin PhippsHrají:
Joaquin Phoenix, Vanessa Kirby, Tahar Rahim, Rupert Everett, Mark Bonnar, Paul Rhys, Ben Miles, Ludivine Sagnier, Edouard Philipponnat, Miles Jupp (více)VOD (3)
Obsahy(3)
Epické drama zachycuje život francouzského císaře Napoleona Bonaparte, jeho vzestup k moci a vztah k životní lásce Josephine, a ukazuje jeho vizionářské vojenské a politické taktiky na pozadí nejdynamičtějších bitevních scén jaké kdy byly natočeny. (Falcon)
Recenze (603)
Nikoliv o něco slabší než Gladiator (jak jsme doufali), ale pouze o něco lepší než Robin Hood (bohužel). Úryvky z historických etap Napoleonova kariérního vzestupu a “dobývání světa”, komorně prokládané vztahem s ženou jeho života. Film baví herci a občasnou bitvou, ale vnitřně je odtažitý až nijaký, bez zájmu nebo schopnosti najít v Napoleonovi osobnostní rysy, na kterých by mohl budovat psychologii jeho příběhu a nějakou myšlenku. Ani nevyužívá možností jeho osobní konfrontace s vedlejšími postavami, které právě mohli vyprávění naplnit hutným obsahem. A Napoleonův milostný vztah, kterému je věnována značná pozornost, zůstává chladný a divákem neprocítěný. Zakázkově rutinní vyprávění vzbuzuje obavy, že delší režisérská verze bude sice informačně obsažnější, ale stejně bez duše. První historický film Ridleyho Scotta bez hudební identity. ()
FAN-TAS-TI-CKÉ a VEL-KO-LE-PÉ tři bitvy, naprosto úžasný Žakím v roli preqelu k Hitlerovi a parádní výprava. Ale co z toho, když bitvy zabírají ze 158 minut zhruba 38 a zbytek je naprosto unylá scénáristická mrdka, co neví, jestli být nudným, kinderhistorickým a holyúdsky zkresleným klipovým životopisem nebo zasranou nezáživnou telenovelou. Rydly, Rydly! Fuckt nechápu, proč ve své pozici musíš sem tam točit podle popsaných hajzlpapírů profesionálního nudila Skarpy, který evidentně měl zrovna příušnice, když se ve škole braly dramatizace, invence a záživnost dialogů. A já, tupoun, jsem si z přívěsu málem uhnal tenisový loket a těšil jsem se snad víc než sbormistr Kulínský na hudební tábor. A čeho jsem se dočkal? Dvou hodin narkoleptické napoleonské manželské poradny, Slavkova málem někde v Alpách, kam jezdí Brňáci lyžovat, Moskvy s debilně amatérsky přimalovanou oblohou, hudby vykradené z Kmotra a posmrtné kástingové dehonestace na svou dobu těžké vulvy dei Josefíny obskurně odpornou Prasovanesou. Inu což, tenhle politováníhodný incident zatím uzavřu notně krpatou trojkou za ty parádní bitvičky a z úcty k Rydlymu, který v pětaosmdesáti stále udrží nejen moč, ale i megalomanskou velkoprodukci. A rozhodně si počkám na tu avízovanou čtyř a půl hodinovou Vojnu a mír, kde Rydly nemusel vystřihovat dečky pro kinomentály, v naději, že odstraněný matroš jsou jen bitvy či záživné historické události a žádná další bestiálně nekrotizující rodinná terapie korsického zkutra. ()
Kino sestřih dopadl tak, jak asi musel - jako zcela očividně nekompletní fragment rozsáhlejšího díla. Těžko jej hodnotit, je to jako číst román a přeskakovat vždy po deseti stránkách. To, co v kino sestřihu je, je fajn, ale neslévá se to v komplexní zážitek. Je tam Napoleonův osobní život, jsou tam bitvy, ale zcela vypadla "politika" mezi nimi, takže člověk vlastně neví, proč k té které bitvě dochází. ()
No já asi budu mít jiný hodnocení nyní pro verzi, která je v kině a jiný pro réžisérskou, kterou snad také uvidím, protože..... Ano, film je opravdu výborná kvalitní profi práce, Z hlediska velkolepých válečných scén, považuji Ridleyho asi za nejlepšího režiséra vůbec. Bitva u Slavkova působí opravdu jako střet tří velkých armád, tedy velkolepě, choreograficky se mě líbila nejvíce u Waterloo a v opravodvosti ta v Toulonu. Problém mám však se scénářem, absolutně mě nedokáže zformovat postavy. Napoleon je prostě nějakej, chodí, koulí očima občas mávne rukou, stojí a občas něco řekne. Není tam vůbec žádný dialogově silní místo, které by mě s ním seznamilo, které by mě představilo dobu, vedlejší postavy, ta politická část mě tam hodně chybí. Hodně času věnuje film vztahu Napoleona s Josephine, ale ten jsem nepobral vůbec, jejich vztah na mě působil chladně, odtažitě, neviděl jsem tam ani lásku a city, ale ani vášeň a přitažlivost, vrcholem bylo, když Napík přišel za Josephine do pokoje začal říkat "ma-ma-ma-ma" a Josephina reagoval "tak pojď" a vyšpuli prdelku. To teda u Napoleonů v ložnici docela težká nuda. A to bylo v ostrým kontrastu s dopisy, které byly plné citu a lásky. Ano film je pro velký plátno, Ridley ho umí využít, umí točit, kamera skvělá, ale ten příběh v podobě pro kina působí až příliš zkratkovitě. ()
Rimmer by možná táhnul Evropou s největším generálem všech dob a kosil Belgičany, ale já tuším defraudaci vstupného do kina, které jsem se i přes bídné ohlasy rozhodl obětovat. Vizuálně to má i v šestaosmdesáti Scott pořád v ruce, a přistihl jsem se při myšlence, kdo tohle jednou točit bude, až Ridley nebude. Jenže podobných myšlenkových úniků od filmu přibývalo víc a víc, většinou do hodin dějepisu, kdy jsem se marně snažil vzpomenout na příčiny, proč obránci republiky zničehonic přistane na hlavě královská koruna, nebo kdy stačila jedna večeře a jeden dopis k návratu z Elby. Bitvy vtahují jako málokde. Čert vem dějepisnou přesnost, protože když u Slavkova začne praskat led, jdete pod vodu společně s kaskadéry, zatímco u Waterloo cítíte totální zmar a zkázu, ze které je vám až fyzicky špatně. Jenže místo více bitevních tažení, více Napoleonovy egoisticky-maniakální cesty, která rozvracela Evropu, se naprosto nesmyslně toká s Josefínou, přičemž shrnout jejich vztah v dopisech [idea© by ywett_a] by ulehčilo stopáži ve prospěch výše zmíněného. Slíbená čtyřhodinovka na streamu mě nechává chladným, jednak je to podraz na diváka, a taky asi nemám sílu sledovat cringe vztah dvou lidí, kde se k sexu láká nadrženým ržáním, zatímco druhá strana si stěžuje na čerstvě upravené vlasy. ()
Vlastně se mi to neříká úplně snadno, ale i když je, co se týče výpravnosti, Napoleon naprosto klasický film Ridleyeho Scotta, na víc, jak na tři hvězdičky to prostě nevidím. A problém je asi hlavně ve scénáři. Zatímco první skoro hodinu jsem vlastně vůbec nechápal, co se na scéně děje za politické machinace a jak se vlastně Bonaparte na ten trůn dostal, tak ve druhé polovině Ridley klouzal už jen po povrchu a ukazoval ty nejzásadnější momenty slavného vojevůdce střihnuté s momentky ze života Napoleona a jeho divy Pepičky. Po technické stránce ale pecka. Tu bitevní vřavu podle mě nedokáže nikdo tak dokonale ztvárnit jako právě Ridley. Jen možná škoda, že se do Slavkova nejel podívat osobně. Možná by pak tu bitvu položil do prostoru, který je uvěřitelnější, než ty kopce, které tam jsou. Jinak ale nemám výtek. Chtěl bych v 85 letech mít tolik energie jako Ridley, který s prstem v nose natáčí tyto výpravné příběhy, na které dnešní režiséři ani nemají. ()
Rozpočet $200miliónov║ Tržby USA $61,524,375║ Tržby Celosvetovo $220,901,419▐ Tržby za predaj Blu-ray v USA ║ Tržby za predaj DVD v USA ║ Veľmi skratkovité, dejovo skôr chladno podané, nepútave. Postavy nezaujímavé, povrchne vykreslené. Phoenix vízorovo dobre vybraní ale aj tak nedokáže patrične strhnúť, skôr tam dáva jeho klasické psycho úškrnky. Ridley Scott sa týmto moc nepredviedol, okrem vizuálu a výpravnych bitiek moc nezaujal. Musím len dúfať že DC verzia bude zrozumiteľnejsia a hlavne o niečo pútavejšia. Tento rok bohužial moc nevychádza a kvalita nám uteká kto vie kam. /videl v kine: 65%/ ()
Docela bolest a zklamání. Ridley pořád umí bitvy na jedničku s hvězdičkou (Waterloo je epic!), ale jinak posílá do kin jen dvouapůlhodinové leporelo Napoleonova život pro hodiny dějepisu. Dvě hlavní postavy jsou ploché až běda (jiné postavy mimochodem skoro neexistují), něco jako napětí nečekejte a velká část scén se spíš než historickému dramatu blíží polobizarní komedii (sestříhané tažení do Ruska je skoro materiál do Saturday Night Live). Chápu, že jde o extrémně zredukovanou kinoverzi, kde se holt musí nevybíravě sprintovat. V téhle podobě je však Napoleon spíš průměrnou ostudou než filmovou událostí, v níž by se člověk "geniálnímu rebelovi" dostal pod kůži. Snad to zázračně spasí režisérská verze, tohle proboha nemohl být Ridleyho původní záměr. ()
Ridley Scott ke svému protagonistovi rozhodně není přehnaně uctivý, a tak Napoleonovy nezralé výjevy občas působí až nečekaně směšně. Tenhle podvratný pohled však přece jen není rozehraný tak suverénně, jak by bylo ideální. Neustálé a velmi překotné prolínání Napoleonova nejednoznačného vztahu s Joséphine a vojenských tažení brání tomu, abychom si jednu či druhou linku užili naplno. Nepomáhá tomu ani nečitelnost obou hlavních postav, jejichž motivacemi a vnitřními pohnutkami si divák většinu času nemůže být vůbec jistý. Na vině je zřejmě sestřih pro kina, který je svou zkratkovitostí místy až nepřehledný. Občas zavaluje historickými detaily, jindy se dopouští extrémních zjednodušení. Spousta momentů působí, že ve Scottově vysněné, čtyři a půl hodiny trvající verzi budou dostatečně vysvětleny, zde si však musíme vystačit s až přílišnou překotností. Spousta vedlejších postav se objeví, vypadá důležitě, a vzápětí zase zmizí, stejně tak leckteré dílčí epizodky vyšumí do ztracena. Což je škoda, ale zase je nutné uznat, že navzdory už tak nemalé stopáži tenhle střih rozhodně nenudí. Bitvy u Slavkova a Waterloo jsou vtahující, i když rozdíly v mimice Joaquina Phoenixe jsou možná až zbytečně minimalistické na to, abychom mezi nimi z hlediska hlavní postavy viděli zásadní rozdíl. Ale budiž. Napoleon je rozhodně v mnoha ohledech zábavný a zajímavý, za soudržnější výsledek bych se ale nezlobil. Tak možná v oné gargantuovské verzi… ()
Napoleon Ridleyho Scotta je bohužel mnohem více nudný blockbuster než zajímavý historický velkofilm, to se ale u tohoto režiséra dalo očekávat, přesto to při sledování takového díla zamrzí, jak dobře je to zrežírované a natočené, ale jak špatně a nesourodě je to napsané...problém tkví ve scénáři... ()
Kvalita materiálu je nesporná, byť (zatím) spíše tušená. Nejpodivněji sestříhaný film za dlouhou dobu. Jedna věc je, že je to zkratkovité až hanba, že i laik cítí, že chybí celé dlouhé pasáže apod. Jiná věc je, že i ve scénách, které se do kinosestřihu dostaly, je mnohdy očividné, že i ty jsou významně kráceny; nenavazují záběry, dialogy, logika, posloupnost. Nepochybuji, že až to bude ve finální o poznání stopáží delší podobě, že to bude násobně lepší a koherentní zážitek, který sice nebude historicky věrný, ale bude v nejlepším slova smyslu "scottovsky velkolepý". Zatím jsou to však pouze působivé výjevy s prachbídnou charakterizací. Více trailer s celovečerní stopáží než film. ()
„JSI JEN TYRAN, CO BEZE MĚ NENÍ NIC!…“ Historickej velkofilm… Velkofilm? Prostě dvě a půl hodiny dějepisu (s celkem otravným vypravěčem). Nebejt těch dvou bitev, je to dobová vztahovka jak vyšitá. Takhle to je vztahovka taky, ale aspoň je co pochválit. Ale kdo ví… možná takhle nudně Napoleonův život vypadal. (Tvl… ještě že nevznikla Directors Cut!) /// -------------- POD ČAROU: ------------------------------------------------ 1.) Pracovní název filmu byl Kitbag. Jde o reakci na rčení, že „v tašce každého vojáka se skrývá generálská hůl“. 2.) Ridley Scott plánoval režisérskou verzi v dělce 4 hodin a deseti minut. Později od tohoto plánu ustoupil. 3.) Thx za titule „Jozef Ferencz“. /// PŘÍBĚH *** HUMOR ne AKCE * NAPĚTÍ * ()
Že Phoenix si jede svého standardního necharismatického mamlase, přestože Commodus úplně identickou výrazovou polohou ukazoval, jak podobní lidi nejsou schopní přesvědčit ani hrobníka, aby je odvez na skládku, nechápu, ale nějakej účel to, hádám, mít muselo. Že Josefína byla ve skutečnosti o šest, nikoli jeden rok starší a obsazením Phoenix & Kirbyová ten aspekt Napoleon the MILF Chaser zanikl úplně, ořvu jako zločin z nenávisti, ale holt ne každej může mít můj vytříbenej vkus. Že Slavkov je mrdnutej někde na Bajkalu uprostřed Pamíru, hele, východní Evropa, viděl to tam někdy někdo, já teda ne. Že film o vojevůdci, kde podstatnou část tvoří řežby, neobsahuje žádný strategizování, a jak se co vyvíjí, pozná člověk leda z triumfální/tragický hudby, to samý v podstatě totální absence politikaření, protože v tom filmu jsou pořádně jen dva lidi, nu což, intimní osobní portrét. Že nejvíc Scotta evidentně zajímala Josefína coby zocelená přeživší, která vedle sebe se zatnutými zuby snáší prchlivého čuráka, je fajn, jen tam v tom až moc zavazej ty řežby, ale co, bohatá tapisérie, neasi. Že válka špatný a nedosazujme prosím do role tatíčků charismatický tyrany, je krásný téma, jen by bylo radno zpracovat ho jinak než závěrečným titulkem, ovšem Scott zjevně z diváka nechtěl dělat blba. Že ale když se to všechno sečte, já vlastně vůbec nevím, proč Napoleon Scotta fascinuje natolik, aby o něm cokoli točil, je imho už malinko blbý. ()
Ridley Scott a další historický zářez tentokrát si vybral historickou ikonu Napoleóna a dle ukázek se čekal adept na film roku, to však dle aktuálního hodnocení 72% rozhodně nebude a i já jsem čekal určitě více, ale pořád jde o velkovou filmovou a žánrovou událost, jelikož enormních historických filmů moc nemáme ( když se už nějaký objeví, tak většinou bez bitev), takže za tohle Scottovi děkuji, jen zkrátka film hodně trpí zkrácenou verzí ( filmu by prospělo rozdělení na 2 filmy), protože i 4 a půl hodinová stopáž si myslím, že nedokáže úplně udržet pozornost. Joaquin Phoenix je samozřejmě výborný, podává skvělý herecký výkon a sekunduje i Vanessa Kirby, zbytek postav tu překvapivě nemá moc co hrát, mají tu mini role a nikdo další už nedokáže na tak malém prostoru zaujmout. Výpravně a řemeslně samozřejmě špička, to co film historicky předkládá se zdá být věrné ( tradice - korunování, svatba,test otcovství super!), bitvy jsou jen tři a mohly být delší ( což určitě budou v prodloužené verzi) a nejvíce mne zaujala bitva u Waterloo, kde potěšila strategie a taktiky. Samotný boj až tak strhující není, je to sice velkolepé, ale chybělo mi tu pořádné gore, špinavost i bezútěšná atmosféra, není to zkrátka taková rubačka jak s rytíři nebo vikingy. ( Alespoň zaujala jedna boží gore scéna s koněm hned v úvodu, to bylo over the top), zkrátka viděl jsem lepší, ale jsem rád i za tohle. Politika je tu řešena poměrně rychle, na žádný velký intriky tu bohužel nedojde a co zamrzí nejvíc, že tu úplně absentují emoce, ten film s divákem nic moc nedělá ( vztah Napoleona s Josephine je chladný) a chybí mi tu vyloženě nějaký wow zapamatovatelný moment. Sice jsem se bavil výborně, ten film si drží pozornost po celé 2 a půl hodiny ( možná mě to bavilo i více než Oppenheimer), a je to určitě lepší než Fincherův Killer a Scorceseho zabijáky jsem sice ještě neviděl, ale těm už vůbec nevěřím, že si stopáž obhájí. Uvidíme co, prodloužená verze a byť to není film roku, pořád jde o nadprůměrnou podívanou, která si velké plátno zaslouží. 75% ()
// Napoleon z rychlíku. To nejzásadnější z jeho a Josephina života tu asi je, ale dějiny, zejména dění ve Francii, Scott podal velmi zkratkovitě. Dobrá zpráva je, že bitvy fungují parádně, zejména Slavkov, a jakmile se snímek překlopí do své druhé poloviny, je to nakonec i poměrně vtahující biografie s opět jednou skvělým Phoenixem. 270minutovej sestřih bude jistě zajímavej, ale dřív jak za rok ho vidět nechci. 7/10 ()
Škoda veliká, nejsem žádný znalec těch vojenských tažení a podrobností života, ale tady to je promarněný potenciál. Jednoznačně to mohlo kopat prdele – dost vysoký rozpočet, Phoenix má to charisma, bitevní vřava epická... Bohužel vadí jak je snímek poskládaný a jak ho brzdí ústřední dysfunkční vztah s Joséphine, navíc často chybí dostatečný vysvětlení dění a kontinuita. Práce spousta, ale prostě polovičatá, na director’s cut už ani nemám náladu. ()
Všechno je to mírně chaotické a zbrklé, ale převážně to funguje a Phoenix i Kirbyová předvádějí zajímavé výkony. Epické scény jsou epické, dočkáme se překvapivého množství humoru a moc by mě zajímalo, jak se svým vyzněném liší čtyřhodinová režisérská verze od téhle. I když si nejsem jist, jestli se na ni v nejbližší době chci čtyři hodiny dívat. ()
Působí to jako clipshow desetidílné minisérie. Je hezké, že chce Scott dekonstruovat Napoleona, dělá to ale naprosto neorganicky. Nosným by měl být vztah s Josefínou, který je ale naprosto nerozvinutý a její postava šíleně degradovanná na smutné koukání. A je mi jedno, jestli to nějak ožije v režisérském sestřihu - Scott touhle svojí neschopností uvést film v kinech leda škodí kinematografii. Není to vyloženě katastrofální, ale rozhodně zbytné. Válečné scény nesahají těm Bondarčukovým po kotníky, ale to by mi tolik nevadilo, kdyby ten film našel "něco". ()
Nacpat 30 let Napoleonovy "kariéry" do jednoho filmu je "majstrštyk", takže film zcela selhává ve vytvoření jakéhokoli dramatického oblouku. Je to jen řetězec buď více (bitvy), středně (Napoleonův nefunkční vztah) nebo méně (politika) zajímavých scén. Obávám se, že režisérská verze to nezlepší. Na Oscary max. kostýmy, vizuální efekty a výpravu, pls. ()
„I found the crown of France in the gutter, I picked it up with the tip of my sword and cleaned it, and placed it at the top of my own head.“ Nechcem písať spoilery, sám ich nemám rád. Myslím si, že do správnej recenzie nepatria. Ale sú to vôbec spoilery, ak sa jedná o príbeh, ktorý vychádza z histórie a každý ho, viac-menej, pozná? (Nejdem prezrádzať nič, čo nebolo ukázané v traileroch.) To nechám na vás, ako to vnímate… Napoleon Bonaparte – mali by ste ho všetci poznať, ale ak nie, mám pre vás zhrnutie (môžete to považovať za spoilery). Politik, vojvodca a cisár Francúzska. Jeho rozhodnutia mali obrovský vplyv nielen na francúzsku spoločnosť, ale prakticky aj na celú Európu. 1769 - narodil sa na Korzike 1779 - vstúpil do vojenskej školy, úspešne stúpal na vyššie pozície ako veliteľ delostrelectva 1789 - zúčastnil sa FR revolúcie 1799 - viedol výpravu do Egypta 1804 - korunovaný za cisára 1805 - bitka 3 cisárov, bitka pri Slavkove/Austerlitze (v BA podpísaná mierová zmluva) 1806 - bitka pri Jene => zánik Sv. rímskej ríše nemeckého národa => vzniká Rýnsky spolok 1812 - výprava do Ruska, bitka pri Borodine, Moskve a Berezine 1815 - Waterloo 1821 - umiera na ostrove Sv. Heleny Ak vám stále nedošlo, o čom sa dej točí (asi je s vami niečo zle), je to Napoleon. Cez jeho príbeh, život spoznávame ťažký život Francúzov, vojny, hladomory, chudobu, boj s nepriateľmi, nepokoje, revolúcia/ie. Dozvedáme sa o Napoleonovom vzťahu k vlasti, k bitkám a samozrejme, k žene - Jozefíne. "Krpec" (Napoleon v skutočnosti nebol krpec, bol vysoký 1,68m, čo bola v tej dobe pomerne bežná výška) bol zaujímavá historická postava, pri ktorej by ste asi nečakali, že na plátne uvidíte aj slabé stránky povahy (síce neviem zaručiť pravdivosť všetkých osobnejších scén, verím, že aspoň časť z nich nebola vymyslená pre potreby filmu). Vidíme ako sa z neistého a ustráchaného vojaka stáva vojvodca, z ktorého sa trasie celá Európa. Strach, priam úzkosť, strieda väčšia istota a sebavedomie až arogancia k hrozbe (tá vždy vedie k pádu) a kamenná tvár. Oboznamujeme sa aj s jeho vzťahom k matke (z filmu mám pocit, že trpel Oidipovským syndrómom, z čoho vychádzala aj jeho vzťah k manželke), k Jozefíne, pri ktorých (hlavne u Jozefíny) som bol veľmi prekvapený povahou ich vzťahu. Nesedí mi zobrazenie N ako slabocha, simpa, incela (je to vtipné, divné, celkovo zvláštne aký je ku Jozefíne (ngl, asi by som sa správal rovnako)). Zase, je to len film a nič z toho nemusí byť pravda, ale fakt to bolo divné. Podľa jeho listov Jozefíne sa vie, že ju veľmi miloval, ale žeby sa ňou nechal “podmaniť”,idk. Emócie, v podaní Joaquina Phoenixa (Napoleon) a Vanessy Kirby (Jozefína) sú dôvodom, prečo si aj vy, ako divák, vybudujete súcit, podporu, uznanie pre Napoleona, rovnako ako Francúzi za jeho časov. A to, že kvôli nemu zomreli milióny ľudí, trpeli celé národy, mu aj odpustíte. No nepodporovali by ste Hitlera na začiatku vlády, keď vyezral ako človek, ktorý konečne pozdvihne váš národ? Ako aj jedna z vedľajších postáv trefne poznamená, Napoleon je Caesar svojej doby. Ten tiež nebol skvelý človek, vo svojich rukách sústredil až príliš veľkú moc a ako každý tyran, konzul, každý s takou mocou je nebezpečný. Otázne je, či všetko dobré vyváži všetko zlé, protištátne, protiľudské… Menes, Alexander Veľký, Caesar, Napoleon, Hitler, Stalin, nebol každý z nich istým spôsobom dobrý/zlý? (Viem, kontroverzné tvrdenie.) Napoleona, tak ako aj ich, niektorí milovali, iní nenávideli. Mohol za rozkvet i úpadok FR. Vzťahmi, diplomaciou a politickými rečičkami sa stretávame s Bratmi, Rusmi, Nemcami,... o panovníkoch, národoch, o spoločenskej situácií. Od absolutistickej monarchie cez krvavú republiku a cisárstvo, až k návratu k monarchii. Ešte k tým hereckým výkonom. Každý vojak, ale hlavne veliteľ, generál, aristokrat, diplomat,.....,panovník sa správa podľa svojho postavenia. Hlavne pri namyslených panovníkoch sa niekedy aj zasmejete. Keďže každý veľký panovník sa zapísal do histórie hlavne vojnami a rozširovaním územia, je jasné, že neodmysliteľnou súčasťou snímku sú bitky. Za mňa im mohlo byt venovaného viac času (pravdepodobne director’s cut ich obsahuje detailnejšie). Ale, na čom sa každý (až na historikov pravdepodobne) zhodne je, že sú krvavé, surové, brutálne a kurva veľkolepé. Pália delá, muškety, strieka/tečie krv, vojaci sa sypú na zem ako domino, na zablatenú zem, zasneženú, zamrznutú, upršanú, spálenú krajinu. Austerlitz (Slavkov), Borodino, Moskva, Waterloo. Ani za Boha by ste tam nechceli bojovať, víťaziť či prehrávať, mrznúť, krvácať a umierať. To musíte mať neskutočne zlé skúsenosti s poslednými panovníkmi, so susedmi a charizmatického, manipulatívneho, obľúbeného vojvodcu, aby ste spolu so státisícami Francúzov a spojencami boli ochotní umierať a dobýjať. A hlavne veriť, že on za to stojí. Pri bitkách som spomenul pár lokácií. Tak dobre padne oku ich mennosť. Lesy, púšte, lúky, mestá, prístavy, moria. Paríž, Cairo, Toulon, Moskva,... Nádherné kulisy, na oko nerozoznateľné od pyramíd, Paríža. V každom filme milujem rozmanitosť prostredí, rozmanitosť farieb, nasvietenia (iritovali ma prechody medzi aktami, v ktorých zrazu celú sálu oslepilo prázdne agresívne biele plátno (kvôli ktorému je na začiatku aj upozornenie pre epileptikov)), kamery (milujem tie zábery pod vodou a celú bitku pri Slavkove, verím tomu, že fanúšikovia Gladiátora (2000) by sa potešili). Hodilo by sa viac záberov z výšky na bitky. Jedná sa o historický film, veľkofilm a teda sú tu nepresnosti, ale až na výnimky tu nie je nič, z čoho by ste si mali trhať vlasy (btw, vedeli ste, že Mariu Antoinettu pred popravou ostrihali?). Nechcem vyznieť ako rasista, bohužiaľ tak asi aj tak vyzniem, ale černosi nepatrili k nobilite v stredoveku. Boli sluhovia, prípadne našiel som zmienky o vojakoch v Napoleonovej armáde, takže nemôžete tvrdiť, že ich vnímam iba ako otrokov, ale vysoké postavenia/funkcie nezastávali. Tu to vyzerá akoby boli nasilu vybraní do obsadenia, aby sa nepovedalo, že Ridley Scott a ostatní tvorcovia sú rasisti. Sry, ale táto doba je trochu jebnutá. Kino dá iný zážitok, väčšie plátno, lepší zvuk, spoločenská akcia. Nehovorím, aby ste do neho išl (ale stojí to za to). Chcem len povedať, že pre toto vie byť dejepis zábavný a zaujímavý. Toto je kúzlo kinematografie, ktoré sa, žiaľ vytráca. Môžete zažiť príbeh historických osobností a nasledujúci deň z toho písať test, už budete chápať téme, vedieť si ju lepšie predstaviť a pochopiť ju, a dostanete dobrú známku… Parádny soundtrack, i keď sa držal na uzde a neboli tu silné momenty ako v Gladiátorovi. AK milujete Ridleyho Scotta, Joaquina Phoenixa, ostatných hercov, veľkofilmy, bitky, Napoleona a tú dobu, prípadne vás niečím zaujali trailery, NAPOLEON je pre vás. „Le courage n'a pas la force de continuer - il continue quand vous n'avez pas la force/Courage isn't having the strength to go on - it is going on when you don't have the strength.“ Na záver myšlienka na zamyslenie: zbytočne podliehame charizmatickým osobnostiam a nechávame sa ovládať psychopatom…” - KINOBOX Director's cut verzia bude majstrovské dielo. Can't change my mind. () (méně) (více)