Režie:
Sacha GervasiScénář:
John J. McLaughlinKamera:
Jeff CronenwethHudba:
Danny ElfmanHrají:
Anthony Hopkins, Helen Mirren, Scarlett Johansson, James D'Arcy, Jessica Biel, Danny Huston, Toni Collette, Michael Wincott, Michael Stuhlbarg (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Psycho (1960), nejslavnější film Alfreda Hitchcocka, by možná nikdy nevznikl – nebýt režisérovy umanutosti a neskonalé trpělivosti jeho spoluscenáristky, střihačky a manželky Almy Revilleové... Věhlasný mistr napětí se na konci padesátých let potýká s nečekanou situací. Jako režisér začínající v němé éře zvládl bez větších problémů přechod ke zvukovému filmu a po úspěchu ve Velké Británii opanoval i Hollywood. A teď, přestože jeho nedávné snímky Okno do dvora (1954), Muž, který věděl příliš mnoho (1956) a Na sever severozápadní linkou (1959) byly kasovními trháky, posílají ho filmoví kritici do důchodu a hollywoodská studia vidí ve jméně Hitchcock jen tiskárnu na peníze podle osvědčených námětů. Ambiciózní režisér se proto rozhodne přejít do protiútoku a chystá adaptaci Blochova románu, který přejímá skutečný případ sériového vraha a kanibala Eda Geina. Od rozporuplného projektu ovšem dávají hollywoodští producenti ruce pryč a Hitchcock tak musí zastavit vlastní dům. Už od začátku natáčení ale nejde nic podle plánu: jeho žena a spolupracovnice Alma se věnuje jinému scénáři, režiséra přepadávají staré úzkosti a navíc ho ve snech navštěvuje samotný Ed Gein... Životopisný snímek Hitchcock je režijním debutem scenáristy Sachi Gervasiho, inspirovaný odbornou publikací Stephena Rebella z roku 1990. Na pozadí příběhu o natáčení filmařova nejúspěšnějšího titulu, thrilleru Psycho (1960), se tvůrci soustřeďují na zvláštní a láskyplný vztah Alfreda Hitchcocka (1899–1980) a jeho manželky Almy Revilleové (1899–1982). Alma byla Hitchcockovou nejbližší spolupracovnicí a podílela se jak na jeho scénářích, tak na střihu. V době natáčení Psycha byli svoji už více než 30 let, když se ale Alma rozhodne vystoupit z „Hitchova“ stínu, není vůbec jisté, že to jejich manželství unese – tím spíš, že Hitchcock není schopen zvládat svou chorobnou fixaci na blonďaté protagonistky. Mimo ústřední dvojici s Anthonym Hopkinsem v roli sarkastického a zhýčkaného Mistra a Helen Mirrenové jako jeho sebevědomé a zároveň ohleduplné a obětavé manželky se objevuje i řada tehdejších hollywoodských osobností, například Janet Leighová (Scarlett Johanssonová) nebo Vera Milesová (Jessica Bielová). (Česká televize)
(více)Recenze (519)
Saša Gervasi si možná ve snech během natáčení představoval jak před aplaudujícím publikem přebírá sošku za životopisné drama o Alfredu Hitchcockovi a vzniku Psycha. Bohužel realita často nebývá příliš velkorysá k naším tajným snům a přáním a tak místo zajímavého životopisného snímku o Hičovi, přináší Gervasi jen roztomilou podzimní romantiku pro diváky 50+. Je tu pár dobrých nápadů, jako Hičova fantaskní konverzace s E.Geinem (skutečný vrah podle kterého byla vytvořena postava N.Batese), bohužel se jim ale snímek příliš nevěnuje. Přitom by tyto Hičovy oživlé představy, interpretující jeho tvůrčí proces, mohly klidně být hlavní výplní filmu. Také mě zklamalo, že se snímek nevěnuje víc samotnému natáčení Psycha a stále sklouzává ke vztahu mezi Hičem a jeho ženou, která prožívá manželskou krizi (trpí nedostatkem pozornosti a uznání, proto se uchyluje k nevěře). Gervasi se navíc ani neobtěžuje čitelně zvýraznit souvislosti mezi Hičovými decimujícími pocity a chováním se na place ke štábu, hercům a hlavním postavám Psycha. Jinak z hereckého projevu Hopkinse jsem měl trochu rozporuplné pocity. Zdálo se mi, že Hitchcocka spíš imituje než "inhabituje". Hezky gestikuluje, zírá a frázuje, ale že by na plátně ožil Alfred, to bych rozhodně neřekl. Nejvíc mně vyrazil dech James D'Arcy, coby A.Perkins/N.Bates. Celkově vzato je to docela příjemná romantika, s několika vtipnými scénkami (Hičův taneček při prvním promítání Psycha). Nic dramatického ani podstatného ale nečekejte. ()
Výborne obsadený malý filmík, ktorý by bol super ako súčasť TV minisérie, sledujúcej v každom dieli Hitcha pri realizácii jedného z jeho veľkých filmov. Tento stavia na vypätom životnom období režiséra, kedy (po komerčnom neúspechu Vertiga) riskoval a film si financoval z vlastnej kapsy. Dôležitou linkou príbehu je podpora jeho manželky, s ktorou zrovna zažíva žiarlivostné peripetie. Rovnako, ako do zákulisia nakrúcania Psycha, hlavne teda prvotnej myšlienky a príprav, film nahliada do ich obývačky. Príjemný feel good movie, ale je otázne, či by legendárnemu režisérovi a jeho najikonickejšiemu filmu viacej nesvedčalo honosnejšie zpracovanie napríklad Scorseseho optikou. ()
Ač je Hopkinsovic Toníček v roli dokonalý a určitě nejmíň půl roku drtil Stopoptákovy pohyby a artikulaci, je trochu škoda, že do maskérny najali nějakého sveřepého pedofila, co z Antonína udělal přerostlé, mongoloidní gerontobatole, které spíše než Mistra hrůzy připomíná vepříka z Looney Tunes. Jinak je to ale docela zajímavé, zábavné a vkusné, i když jsem byl mírně smutný z toho, že se mi velice špatně přemítalo o sendviči se Skarlet a Džesikou, protože s těmi onduláty na hlavách vypadaly jako moje matka. Snad je příště spolu šoupnou do nějakého životopisného dramátka o Hefnerovi. Jo, a málem bych zapomněl! Jak zde erudovaně poznamenal jeden přeceňovaný, sebestředný, bulvární kritik, film je to stylisticky velmi, ale velmi nesoudržně natočený. S touto nepochybně sofistikovanou tezí se naprosto ztotožňuji a bezvýhradně souhlasím!!! Ať už to znamená cokoliv. ()
Film, který marně hledá konflikt, o kterém by mohl vyprávět, a tak si filmařsky dost bezradným způsobem vypomáhá tupě křečovitou karikaturou (tohle monstrum pod výraznou maskou nemá s Hitchcockem nic společného), posilováním známých klišé (hledání blondýny), vytvářením falešného napětí (manželská krize, žárlivé scény) a nepříliš výmluvných montáží o natáčení (kdy vlastně žádnou skutečnou scénu natáčení neuvidíte, sprchová scéna není prezentována jako filmařský výkon, ale pouhá prezentace Hitchcockových mindráků). Beru argument, že film o Hitchcockovi nemusí být realistický - což vskutku v žádném ohledu není -, jakkoli na hitchcockovském mýtu nutně parazituje a při pohledu na tvůrce "dirigujícícího" vyděšené výkřiky diváků si člověk říká, že tupější a tuto metaforu doslovněji inscenující parazitismus ani nemohl nabídnout. ___ Jenže tento film je také stylisticky nesoudržně natočený, což je způsobeno především tím, jak jsem napsal na začátku, že v důsledku vůbec neví, o čem má vyprávět: 1) O krizi vztahu dvou starých manželů? Ten je ale založený na tom, že se neděje nic, co se pravděpodobně nedělo nikdy předtím. 2) O konfliktu mezi tvůrcem a systémem? Pak by musela za studiem stát nějaká silná postava kladoucí skutečné překážky, nejen jeden smlouvající obchodník a jeden slabý cenzor (to vyřešení na konci působí jak špatný vtip na diváka). 3) O osobní krizi silného tvůrce, kdy vede rozpolcené rozhovory s vizí sériového vraha, šmíruje herečky a nadrženě hladí fotky svých hvězd? Tam nedochází k žádnému vývoji, vrah bezdůvodně z představ zmizí a herečky bude šmírovat i do budoucna. 4) O natáčení filmu? Kromě již zmíněné absence detailnějšího představení alespoň jedné natáčené scény - dobře, je tam Hitchcockův monolog při jízdě hrdinky autem - ze snímku nevyplývá ani to, v čem by mělo být kromě své kampaně (jíž se přisuzuje až snad příliš velký význam) toto natáčení výjimečné, natož výsledný film... zmiňuje se silná úvodní scéna, ale proč by měla být silná, to nikdo neřekne. ___ Jinými slovy, namísto Hitchcocka upřímně doporučuji vynikající drama "RKO 281" o natáčení Občana Kanea, které se daří Hitchcocka překonávat ve všech ohledech, v nichž chce uspět... a zároveň nabízí i mnohem komplexnější historický souvislostní rámec než toto z kontextu palčivě vytržené drama. ()
Oscar 1 nominace: Masky ()
Drama s bulvárním nádechem, které se toho snaží říct najednou tolik, že nakonec nejenže nic neříká, ale ani nikam nesměřuje a ničím nepřekvapuje. Režisér některých z nejvybroušenějších filmových klenotů všech dob byl proměněn v bezcitného chrliče bonmotů, který má nakročeno k psychopatii. Produkce Psycha se pod Gervasiho vedením zdrcla v několik ohraných historek z natáčení a vztah mezi Hitchem a Almou prodělá za celý film jediný vývojový posun (resp. cyklický návrat). Vytváření paralel mezi Hitchcockovou tvorbou a jeho osobností je násilné a málo provázané se samotným natáčením Psycha (vyjma jedné montážně špatně ukočírované scény). Psychoanalytická setkání s Edem Geinem stejně jako většina ostatních užitých motivů jenom vyplňují prostor. Probádávání temných zákoutí duše Alfreda Hitchcocka, který své myšlenky na vraždu, měl-li nějaké, dokázal kanalizovat do tvůrčí činnosti, je jen naznačeno, ale neuskutečněno. Film předkládá často pochybná fakta, ale unikají mu souvislosti. Navíc mu chybí napětí, vtip, jehož pointu byste neodhadli s půlminutovým předstihem, i přesvědčivé herectví, protože Mirrenová hraje jen x-tou variaci příliš shovívavé manželky a Hopkins hledí hlavně na to, aby se Hitchovi podobal, ale nad úroveň vydařené karikatury se (především vinou scénáře) přehoupnout nedokáže. Stále však dostal více možností k navození dojmu jakés takés psychologické věrohodnosti než představitel Anthonyho Perkinse (ten queer týpek) nebo Very Miles (zapšklá potvora). Pár momentů k pousmání, jedna dvě narážky pro zasvěcené a nedobré tušení, že se někdo chtěl bez dlouhého rozmýšlení přiživit na slavném jménu. Není to katastrofální neúspěch, jenom - což je možná ještě horší - průměr ve všech ohledech. 55% Zajímavé komentáře: Douglas, eye candy ()
Alfred Hitchcock uvádí ... ne seriál hororových příběhů, leč historku o banální krizi svého manželství, přerušovanou na pár chvil scénami z natáčení jeho nejslavnějšího snímku. ()
Takhle obyčejný film si mistr filmového napětí Alfred Hitchcock nezasoužil. Co na tom, že je film technicky kvalitní, dobře zahraný, příjemně oddechový a rychle odsýpá, když už mi po pár dnech po projekci vyšuměl z paměti. Dílo, kterému naprosto chybí jakékoli ambice a nápad. Ne že zrovna já bych vyžadoval, aby každý film byl "důležitý", ale v tomto jednom konkrétním případě mě to prostě mrzí. Jedním uchem dovnitř, druhým uchem ven. ()
Alfred Hitchcock je pro mě největší omyl světové kinematografie, viděl jsem od něj asi pět filmů a co film to sračka max. polosračka a o jeho život se zajímám asi stejně jako o život veverky obecné na krkonošku. V rámci projektu filmová výzva od uživatele malarkey mě však tenhle film přístál do přehrávače. Utěšoval jsem se, že když nic, tak se alespoň pokochám hereckým výkonem jednotlivých představitelů a tu zbožňovanou plešku nějak přežiju. Spletl jsem se, kdyby film neobsahoval Alfredovi snové vize měl nakročeno k absolutnímu hodnocení. Možná paradoxně má Hitchcockovská neznalost mně umožnila sledovat film se zájmem, zejména vztah k jeho pani a pracovní zarputilost byly labužnické dějové složky. Vynikající scéna ve které Alfréd v předsálí kina čeká na reakce publika na klíčovou scénu svého filmu je absolutním vrcholem celého filmu, protože není nic krásnější než člověk, který filmem prostě žije. Na kvalitním filmovém zážitku mají velký podíl i herecký výkony, oni už ty jména mluví za vše, režisér zjevně sázel na jistotu. Anthonyho s Helen podezírám zda náhdou jejich jména nejsou jen pseudonymy a ty skutečná Alfred a Almy před veřejností tají, dokonale přesný jsou však i všechny vedlejší role.Výborná práce a to říká někdo, komu jméno Alfred Hitchcock moc neříká a je mu šumák. ()
Viac ako 70% si to nezaslúži, na to je to príliš plytké, priamočiare a takmer bez temnejších, hlbších tónov... lenže je to s takou chuťou natočené a zahraté, ľahkonohé, vtipné a zábavné, že je to vlastne neodolateľné. ()
Debut nedebut, mně se tenhle film líbil. Líbilo se mně, jak to režisér pojal trošku jinak, než jak u biografií bývá zvykem. Není totiž přímo řeč o Hitchcockovi, jako spíš o jeho nejslavnější chvíli v životě. Celé to všeobecné očekávání pak sráží fakt, jak se to samotný režisér rozhodl popsat. Ono je vlastně jedno, jaký život Hitchcock měl, důležité je, jak ho vedl, jak jednal a jak se ve svém okolí choval. No a tohle všechno tenhle film ukazuje. Samotný Hitchcock, kterého naprosto mistrně hraje Anthony Hopkins je naprosto unikátní postava, která s Vámi započne tento film a stejně tak ho s vámi zakončí. Samotný závěr je pro mě dokonce jeden z nejintenzivnějších biografických závěrů vůbec. A to v něm nejde o žádné emoce, stačí jenom, jak se ta scéna postaví. Samozřejmě ale nesmím zapomenout ani Helen Mirren a holky Scarlett Johansson a Jessicu Biel. Všechny tři zahrály svoje postavy skvěle a já jsem se tak mohl zase něco zajímavého dozvědět. Třeba i to, že v Hitchcockovi bylo tolika perfekcionismu, co mnoho dnešních režisérů postrádá a vyhání to ve svých filmech rozpočtem. ()
║Rozpočet $-miliónov║Tržby USA $6,008,677║Tržby Celosvetovo $23,570,541▐ Tržby za predaj Blu-ray v USA //počet predaných kusov ║ Tržby za predaj DVD v USA //počet predaných kusov ║ zádumčivý Anthony Hopkins v podaní Hitchcocka je pôsobivý a kradne si všetkú pozornosť, príbeh sa venuje len životnému úseku okolo filmu Psycho, mierne rozoberie nejaké tie vzťahy, privodí režíserovho démona,... určite zaujalo a nabudilo opäť si pozrieť Psycho /80%/ ()
Kdo viděl Sašův Anvil, toho pravděpodobně nepřekvapí, že má všechny dokumentární esa v rukávu už od první minuty a nelekne se ani korpulentního Hitchcockova ega, ani potřeby načrtnout iluzi starého dobrého Hollywoodu. Obojí mu vychází tak nenuceně, že si dobrou půl hodinu odmítáte připustit, že se vlastně nic zajímavého neděje. Fanoušci Hitche, koupelen a kultovního hudebního podkresu mají samozřejmě výhodu, ale pokud vyloženě nemáte potřebu lézt Almě a Alfredovi pod peřinu, čeká vás jen oživlá Wikipedie, zpestřená přepálenými rtěnkami a třípatrovým výrony kadeřnického umu. A čím víc v Hitchcockovi vidíte, tím víc vám to přijde prázdné (jinými slovy Douglasovo hodnocení plně chápu). ()
,,A TAK SE DRAZÍ DIVÁCI, STALO PSYCHO JEDNÍM Z MÝCH NEJVĚTŠÍCH ÚSPĚCHŮ“..... /// Životopis jednoho filmu, aneb co všechno jste chtěli vědět o PSYCHU a báli jste se na to zeptat. Nesnáším unylý, fádní, vykecávající se životopisy. Ale tady? Ne, tohle není životopis! ,,CO KDYBY HOROR NATOČIL NĚKDO OPRAVDU DOBRÝ?“ (…ale to klidně může i dneska…) Film ukazuje nejen Alfredovo nadšení pro příběh plnej barvitýho vylíčení brutálního násilí, voyerismu, transvestismu a incestu, ale i jaký to bylo bejt manželkou muže posedlýho vraždou. A to, co byla u Huga pro filmový nadšence módní vyvoněná záležitost, je TADY ryzí povinnost! Milej příběh, skvělej casting, masky i herecký kreace, trochu úsměvu, romantiky a emocí…. možná, že film o chlápkovi ,,co se dívá“ bude mít co říct i těm, jenž nechytaj orgasmus při jakýmkoliv retro záběru filmový relikvie či zvuku klasický melodie. /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Knihu ,,Alfred Hitchcock a Making of Psycho“, kterou napsal v roce 1990 Stephen Rebello, číst nebudu. 2.) Hledám důvod k zopakování si historie. 3.) Thx za titule ,,Brousitch“. /// PŘÍBĚH **** HUMOR * AKCE ne NAPĚTÍ * ()
70% Less than meets the eye. Nalijme si čistého vína: je to povrchní, jednorozměrný, ne-hitchovský snímek, který nic nového neobjevuje. Jako blondýnku, která miluje Hitchcocka, by mě to mělo urážet:) Jenže Anthony Hopkins a Helen Mirren jsou natolik odzbrojující, že jim proti své vůli odpustíte prakticky cokoliv a dokonce se přistihnete, že čas v jejich společnosti rychle a zábavně utíká. A teď mne omluvte, jdu si znovu přečíst rozhovory Hitche s Truffautem a pak mě čeká sprcha. :) ()
„Na túto vetu som čakala tridsať rokov.“ Tento film, napriek sebavedomému názvu, nie je životopis. Sústredí sa výlučne na vznik Psycha, na Hitchovu žiarlivosť a na jeho absurdný boj so štúdiom, ktoré filmu neverilo napriek tomu, že Hitchcock bol v tom čase živou legendou. Hoci to trvá len hodinu a pol, pôsobí to únavným, trojhodinovým dojmom. Napriek tomu to bolo povrchné a skratkovité, dokonca skôr niečo ako „pracovná verzia“, než niečo plnohodnotné, čo má ísť do kín. Aspoň ja osobne som z toho mal také dojmy. Mnohé témy sú iba biedne načrtnuté, ale nepokračuje sa v nich, čo je asi dobre, pretože sú nudné, nezáživné a matné a ak by sa v nich pokračovalo, zabilo by ma to. Neviem, či ma viac nudili Hitchcove smiešne žiarlivé prejavy alebo jeho súboje s bizarnými producentmi/cenzormi. Pritom oboje mohlo s trochou scenáristovej a režisérovej snahy pôsobiť monumentálne, ako od Kubricka. Nič také sa ale nekoná. Celé to vyzerá ako nezáživná televízna vec. A Hopkins je o ničom a jeho maska dvojnásobne. ()
Hitche mám rád, i když raději nasedám s cizinci do vlaku nebo se vydávám na sever severozápadní linkou než bych se hrnul do motelu Batesových. Tady však jde o Psycho a tak tedy dobrá. Souboje s cenzory jsou fantastický, informace o vzniku snímku i jeho PR jsou fajn a sebestředně nafoukanej režisér je taky fajn, ale žárlící Hitch fajn není a ty pokusy vyfantazírovat z jeho života horor se u mne rovněž minuly účinkem. Navíc i nuda na mne občas spiklenecky vykoukla a s tou se velmi nerad potkávám. Tentokrát tedy uděluju přesně tři hvězdy a dva cípy, což je dohromady nebývalých 17 cípu. Gratuluju. ()
Zoufale prázdný film, kde měl maskér větší slovo než režisér. Je to tak neskonale nudné a zbytečné, že se tu skutečně není o čem bavit. ()
Nejsem žádnej obdivovatel Hitchococka a Psycho považuju za jeden z nejpřeceňovnějších filmů všech dob. Na tohle jsem se podíval v podstatě z nudy a mam takovej pocit, že kdybych místo toho čuměl do zdi, tak to bude asi stejně zábavný. V celym filmu je snad jedinej dobrej moment, kterej mě trochu pobavil, a to návštěva u tý cenzorský komise. Jinak je to nuda, nuda, šeď. Ani jsem to nebyl schopnej dokoukat na jeden zátah a koukal jsem na to po částech několik dní. Hodně slabý 2 hvězdy. ()
Takový ten kvalitní, důstojný a decentní standard, posílený ovšem o vynikající herce. A hlavně jsem po shlédnutí dostal chuť podívat se na Psycho... ()
Reklama