Režie:
Clint EastwoodScénář:
Jason HallKamera:
Tom SternHudba:
Joseph S. DeBeasiHrají:
Bradley Cooper, Sienna Miller, Luke Grimes, Jake McDorman, Cory Hardrict, Kevin Lacz, Navid Negahban, Keir O'Donnell, Brian Hallisay, Sammy Sheik, Ben Reed (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Odstřelovač jednotek SEAL amerického námořnictva Chris Kyle je vyslán do Iráku s jediným úkolem: chránit své bratry ve zbrani. Jeho neomylná přesnost zachrání na bojišti velký počet životů, a když se rozšíří pověsti o jeho odvážných husarských kouscích, vyslouží si přezdívku „Legenda". Avšak jeho pověst se donese až za nepřátelské linie a na jeho hlavu je vypsána odměna a stává se z něj hlavní terč povstalců. Navzdory nebezpečí i obětem ze strany jeho rodiny se Chris se zúčastní čtyř hrůzných misí v Iráku a stává se symbolem kréda jednotek SEAL „neopustit ani jednoho muže". Ale po návratu domů Chris zjišťuje, že na válku nedokáže zapomenout. (Warner Bros. CZ)
(více)Recenze (1 310)
Cooper mieri vysoko, chce uznanie a Oscarov. A Eastwooda do toho zlákal evidentne na vysoký honorár. Ináč by do toho Clint nešiel, scenár zas toľko priestoru pre jeho rozprávačské nadanie neponúka (citové scény s manželkou by zvládol kdekdo). Jednoduchosť a priamočiarosť filmu, ktorý neprináša nič nové pod helmou a opiera sa výhradne o potenciál real-life osudu skutočného Chrisa Kylea na jednu stranu poteší (film strhne, aniž by na diváka kládol vyššie požiadavky), no pre využívanie všemožných klišé a absenciu osobitosti (ktorou disponoval identicky vystavaný, ale menej polopatický The Hurt Locker) na Oscarov nemá nárok. Ak teda Akadémia nemieni až tak okato priznať, že je to viacej o politike ako filmoch. Centrálna akčná scéna (Butcher+vŕtačka+chlapec) majstrovsky zostrihaná. Zato druhá polovica potrebuje skrátiť. ()
Tři roky střílet do zblbnutí během té spravedlivé „obranné války“ v Iráku ženy a děti, to je jistě chvályhodné, nesmírně patriotistické a nejedna texaská máma s texaským tátou z toho roní slzy štěstí, jak se jim ten kluk poved. Je to také ale ta nejlepší cesta uhnat si vcelku kulantní PTS. Vaše stará se okamžitě nakazí, chytne permanentní PMS, a tak je potom mnohem příjemnější trávit čas s ostatníma gumama v zákopech a dělat "hu-ha", než čurákovat doma v dosahu té harpyje a užívat si vzájemně své syndromy. „Bránit“ svou vlast v tisíce kilometrů vzdálené perské prdeli je navíc dle amerických měřítek velmi hrdinské a tolik hrdé vdovy jsou odměňovány zmuchlanou vlajkou, která je pak určitě šuká, stará se jim pečlivě o fakany a nosí domů pravidelně výplatu. Al Kajdy a jiných tenoristických uskupení je i plný Jemen, Omán, Sýrie, Saudská Arábie a dokonce i Malajsie, ale tam kdovíproč soudruzi Ameriku bránit nejezdí. Zřejmě proto, že jsou perské koberce v maloměstských amerických domácnostech v současné době dost IN. Ač jsem čekal patetickou a kýčovitou poluci senilnějícího starce, na něhož už za placem určitě někde číhá Bledý jezdec, zhostil se toho Klint opravdu obdivuhodně důstojně. Je to spíše válečné než drama, svižné, vesměs skrytě neagitující všechny ty astrofyziky, molekulární mikrobiology a nukleární vědce do těch skvělých a kůl ozbrojených seal, smysluplné a uvěřitelné akce pokokot, možná bych se nebál říct až tři prdele, a hlavně!!! žádná z těch duchaplných marinád neodkráčí po svých po pádu na šutráky ze stometrových skal, a když je nějaká ta hadrová hlava střelí, dokonce i umřou! Otylý Bredly navíc střihnul toho vybouchaného vidláka naprosto famózně, a tak bych tomu za pomocí lingvisticky vytříbeného citoslovce „Vytk, vytk!“ vytknul snad jen ten klišovitě ohraný souboj znepřátelených snajprů o to, kdo koho na pár kiláků trefí do oka co nejblíž zorničce, a samozřejmě mírnou glorifikaci bezprecedentní invaze světospásných pamrdů na území suverénního státu. ()
Oscar 1 : Zvukové efekty + 5 nominací: Nejlepší film, Herec HR - Bradley Cooper, Scénář - A, Střih, Zvuk ()
O tomhle filmu jsem mnohokrát četl jako o u ukázce přehnaného vlastenectví a patriotismu, ale já ho tam neviděl. Za to vidím často to české vlastenectví, ožrat si hubu při uspěchu našich sportovců, vzít do ruku vlajku a ožralej jak prase řvát, že jsem hrdej čech, případně jít a nadávat cikánům do sviní nebo zvolit za prezidenta člověka, který lže, rozeštvává národ, uráží lidi a svou mstivou a zákeřenou povahou si kompenzuje každou svou prohru. Nic dalšího u velké části tohoto národa nevidím. Američani jsou už z hlediska historie jiný než my, ano nemusíme to vždy chápat a nemusí se nám to líbit, ale bylo by fajn kdyby jsme se naučili respektovat ty druhý a jejich hodnoty, které jsou postaveny na rodině, ale i na vztahu ke svý zemi a hodnotám který jejich země vyznává, jakoli jsou i američany znásilňovány. To přesně jsem v tom filmu viděl. Viděl jsem v něm člověka, kterýho začaly požírat vlastní ideály, viděl jsem taky lidi z masa a kostí, který největší boj nesvádí někde v Iráku, ale sami v sobě, ale taky jsem viděl hodně lásky, Tayu jako svou ženu by si asi přálo hodně chlapů a teď rozhodně nemyslím na ten záběr, kde je v černým krajkovým prádle, a ještě jsem ve filmu viděl, že slovo jeden za druhýho není jen slogan. Silný, emotivní a skvěle zahraný film ve kterým mě dostala nejedna scéna a nejeden dialog. ()
Prekvapivo viac akčný vojnový film než fungujúca dráma. Cooper sa snaží a Eastwood to dáva celkom s prehľadom, ale ten príbeh okrem predpokladaného vývoja ("chcel brániť vlasť, stal sa hrdinom a začalo mu z toho hrabať, ale vďaka rodine sa z toho dostal") nemá vlastne čo ponúknuť. Darmo, aj skutočný príbeh môže byť predvídateľné klišé bez emócií. ()
Eastwoodův přesný zásah, u kterého se asi bude obhajoba amerického způsobu uvažování zaměňovat za patos, vyniká především v tom, že i přes podstatnou část stopáže strávenou na bojišti, si dovede uchovat civilní atmosféru a Kyleův neobyčejný „skill“ dává k dobru spíše jen tak naokraj, protože v jádru hlavní hrdina zůstává tím ryzím americkým rednekem, který ve výtečném Cooperově obtloustlém podání texasky žvatlá o obraně vlasti, a přitom víte, že to myslí s bezelstnou upřímností; délka a hluchá bratrská linka je to jediné, co tomu lze vytknout, protože takhle chtěl vypadat i J. Edgar. ()
Film je rozdělen na dvě části. Jedna se odehrává v Iráku a druhá v domovině. Když pominu skutečnost, že Bradley Cooper hraje svojí roli naprosto precizně, tak musím dodat, že všecko ostatní je tu naprosto špatně. V Iráku se toho totiž děje hrozně málo. Pár zásadních scén tu je, ale to k dobrému filmu rozhodně nestačí. Třeba ta první scéna. Ta je přímo mistrovská. Jenže v tom nejnapínavějším se všechno protne a najednou to Clint sestřihne s minulostí a životem ve Státech. Celé napětí v ten moment klesne a mně nezbývá, než sledovat, proč vlastně Chris do toho Iráku odjel. Po delší době to začne mít spád a mně najednou dojde, že tenhle film nemá vůbec žádné emoce. Chris je v Americe, pak v Iráku, následně se vrátí do Ameriky a opět zase skončí v Iráku. Emoce vlastně žádný než nějaký. To Hurt Locker zvládal naprosto s přehledem. Tady mám problém každou další scénu vůbec dokoukat. No....byl jsem zklamaný. Čekal jsem, že Americký Sniper bude něco v duchu dnešních pseudo válečných filmů jako jsou právě Hurt Locker nebo Mariňák, ale ve své podstatě jsem dostal naprosto rutinní záležitost, která nezaujme příběhem ani prostředím. ()
║Rozpočet $58,8milióna║Tržby USA $350,126,372║Tržby Celosvetovo $547,326,372▐ Tržby za predaj Blu-ray v USA $42,119,262║ Tržby za predaj DVD v USA $37,821,890║ v rámci daného životopisného konceptu dobre spracované, po režisérskej stránke Clint Eastwood vie ako na to ale treba uznať že určité rezervy sa tu nájdu, ide hlavne o vypäté scény a surovosť pri prestrelkách ktorá tak nezarmúti, nezhnusí, nedostane do kolien ako by sa čakalo, herecky na úrovni ale nie zas dych berúce výkony, záver je smutný, nuž Eastwood má už iné lepšie klenoty na konte ako bravúrna a nedocenená Výmena, či Gran Torino a právom ocenená Million Dollar Baby /80%/ ()
Vážení, vytýkat válečnému filmu, že obsahuje komplexní rodinnou zápletku hlavního hrdiny, je teda pěkná píčovina. Nebýt tam ty trampoty depresivní hospodyňky v krizi středně intenzivní menstruace, tak by se z filmu stal suchopárný videomanuál na to, jak lze dvaatřiceti způsoby správně nahodit fasádu šedou kůrou mozkovou. A vůbec, Clint je starý kýčař, ten by tu špetku dojemného dramatu naprcal naprosto kamkoliv. I do receptu na gulášovou bábovku podle Ládi Hrušky by zvládl napasovat tragický osud piškotu, který ve Vršovické pekárně sjel omylem z výrobního pásu a byl tak po dobu tří nekonečných týdnů odtržen od své rodiny, až jej nakonec našel místní bezdomovec a s láskou ho jako vlastního namočil do vaječného likéru. A už vidím tu Kauflanďáckou reklamu: "Každý chleba je tragickým příběhem obilí, které se mohlo stát pivem, ale nevyšlo to. Happy endy prodáváme u nás za dvacet čtyři devadesát včetně zálohy. I Clintovi chutnalo!". A ač mi hezky sedl i Bradley, protože je to zkrátka chlap jak mešita, a Allah mi buď svědkem, že kdybych měl v oblibě zvedání stožárů v tunelech, tak bych se mu nezdráhal přeleštit kvér, ale jinak to byl film průměrný a táhnoucí se jak nazelenalý vaginální výtok od koulí až ke kundě. A závěr mě potěšil. Vytrvale odolávat syfilisu, aby vás nakonec zabily zkažený lasagně, to dokáže pokurvit reputaci. ()
Clintova vlastenecká povinnost, toho patosu bylo ale nakonec přeci jen moc... ()
Škoda, že se to ještě více nesoustředilo na konflikt s nepřátelským sniperem Mustafou. Ten mě na tom bavil a zajímal nejvíc. Jinak to je solidně zvládnutý válečný film, který ale ničím extra nepřekvapí. Wahlbergovo Na život a na smrt, také podle skutečné události, bylo o dost lepší. ()
„CHCI, ABYSTE V TĚCH BARBARECH VZBUDIL STRACH Z BOHA A NAŠEL HO…“ /// Chris Kyle, chlápek s talentem pro lov, byl ke svýmu údělu vychováván od mala… Životopis, kterej pacifisti nikdy nepochopěj. To, že mě baví sledovat úvodní dril a pak stříkání různejch tělních tekutin po okolí se dá pochopit. Ale že zůstanu v pohodě i při rodinnejch radovánkách… Clint je frajer. Chápu tu Chrisovu bezmoc, že nemůže trefit to, co nevidí. Ze syrskýho řezníka, nebo ze situací, kdy to koupěj „naši“, by emoční prožitky dokázal vydolovat i Troška (jo, ten. Že je z tebe dostal i v Babovřeskách? To mě nepřekvapuje…), ale citlivě ukázat, jakej že ta válka dokáže vyčarovat syndrom - a navíc bez zbytečnýho patosu a vlasteneckýho onanování, to už jsem dlouho neviděl! Eastwood vyždímal scénář do mrtě. Nezbejvá mi než uznat, že frajer, co trefil cca 160krát to co chtěl, může bejt taky jenom člověk. A lepšího rejžu si ke svý poctě přát nemohl. /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Knihu ,,Americký sniper“ kterou v roce 2012 napsali Chris Kyle a Scott McEwen, neznám. 2.) Mám tlak 170/10 (ale jen když su doma). 3.) Thx za titule ,,fceli medvidek“. /// PŘÍBĚH ***** HUMOR ne AKCE ** NAPĚTÍ ** ()
// Distribútor: Warner Bros. // Počet premietajúcich kín v USA: 3,555 // Otvárací Víkend v USA: $89,269,066 // ()
Brutální, akční, silné, emotivní, správně americky vlastenecké a jednoduše krásně převyprávěné story legendárního snipera z aktuální války. Film je velmi akční, často se zde střílí, tempo je slušné, dialogy na úrovni, kamera úhledná, Bradley perfektní, potěší také Mustafa zákeřný arabský sniper a největší Bradleův konkurent, který dá zavzpomínat na film Nepřítel před branami. Snad jediný zástupce letošních oscarovek, který by si to opravdu zasloužil. Lone Survivor se mi sice o trošku líbil více, ale i tohle je velmi solidní a poutavá záležitost 80% ()
Nesympatický, militantný kretén, ktorý nikdy v živote nič nedokázal (s výnimkou sexu bez kondómu), následne šiel vraždiť do cudzej krajiny, ktorej sa ani len nesnažil porozumieť a potom z toho mal traumu. Pár bodov za atmosféru a za to, že mám vo filmoch rád snajperov. Inak hrozný film s otrasným za mňa azda až s prepáčením antihrdinom. ()
// Jako jó - ten film je dobrej. Určitě bych se přikláněl spíš na stranu BHD nebo Hurt Lockeru, než k Lone Survivor (což byla imho epesní sračka). Dosud dobrý. Střídání rodinné perspektivy s těmi vybranými chvílemi z Iráku mě bavilo, ze souboje s druhým sniperem se dalo vytřískat víc ale líbilo se mi, že se to drželo při zemi a stále tam bylo několik momentů, které bylo opravdu vyhrocené. Tohle si děda Clint pohlídal, ovšem problém mám až s tím koncem - zaprvé to vrhá možná až příliš dobré světlo na hlavního hrdinu, je to až příliš oslavné a nesedí mi to v porovnání se vším, co se odehrálo předtím a zadruhé - chtělo to tu poslední scénu, chtělo to na férovku, syrově ukázat, že to "zlo" je opravdu všude, ne jenom tam. Chápu, že se toho možná tvůrci báli ale ten film to potřeboval, alespoň z mého pohledu ano. Patriotické titulky na závěr to pak už definitivně zabily. Takže skvělé až do posledních dvou minut, které mi srazily dojem podobnou rychlostí jako vypálená kulka syrského olympionisty. ()
Obával jsem se něčeho zdlouhavého a přehnaně psychologického, ale 84-letý Eastwood je prostě borec - AMERICAN SNIPER je dobře dívatelný, a přitom precizně zpracovaný příběh moderní válečné legendy. Skrývá se zde nejen spousta napínavé brutální akce ze střech a ulic evakuovaných iráckých měst, ale i emotivní osobní cesta takovýho "normálního texaskýho kovboje", kterému byla odmala vštěpena sada několika základních pravidel a hodnot. Po dvou hodinách tu nezbyde ani troška k nepochopení, naopak, co jsem viděl dávalo perfekt smysl a bylo tak zajímavé (válka vs. realita), že jsem následně dobrovolně strávil ještě nějakých 10 tisíc slov textu k doplnění si informací z více perspektiv. Jo a, jestli chcete vidět pěknou američanskou propagandu, běžte hledat jinam, tady jí moc nenajdete. Tak... Eastwood má další velký zářez a přesný Cooper se definitivně potvrdil jako špičková herecká star. A ten kasovní triumf v USA? AMERICAN SNIPER vlastně nechtěně (?) vyhladil Irák do vlastenecky trochu snesitelnější, hrdinštější podoby než jaký fiasko to bylo v reálu. A v tom ohledu je snad vůbec nejvýznamnější. P.S. Ale dívejte na to jako na film, “pravda je irelevantní...” ()
Překvapivě hodně hodbrý!! Tak bych nějak to viděl na 4,5*/5, ale za plnej to není ... v akčních filmech jsem fakt mega-náročnej a v hodnocení "přísnej" ... :)) Každopádně..film úžasným způsobem vykresluje "službu" amerického vojáka, běžnýho chlapa od rodiny, který je ale zároveň Odstřelovač jednotek SEAL. Jak jdou tyto dvě "funkce" dohromady právě tento film vykresluje a mám pocit, z toho co jsem viděl, že žádný film to neučinil touto formou a tak dobře. Ano, máme tady stovky válečných, post-válečných a psychologicko-sociální dramat a o tom, jak voják zabíjí v nesmyslné válce a pak příjde domů a tam mu začne hrabat z postraumatického válečného stresu a "blabla blabla" ... To mě nebaví. Ale tento jako by snad "srossover" dvou těžko uchopitelných témat v jedný časový rovině je fakt unikátní!! Na jednu stranu zde máme excelentní akční scény a jsou jich mraky a ještě k tomu působí reálně, naturalisticky a cynicky (to třetí je jen dojem, to poslední jest pravdou hořkou ...). A do toho máme telefonáty a to i z válečné vřavy, kdy hlavní hrdina, kolem kterého sviští kulky a on střílí Arabáče jak na běžícím páse komunikuje s rodinou ... to to je fakt WTF a otevírá milion otázek, které film jenom naťuknul!! A proto podle mě není dobré do nich příliš zabředávat, jinak by se člověk mohl zacyklit, ztratit důvěru v řád i chaos reality a buď se zbláznit nebo si to hodit ... Fakt hustej, ale vysoce kvalitní film ... ()
Americký sniper je kombinací válečného filmu z Iráku a psychologického z USA. Psychologické filmy ani příběhy z islámského světa rád nemám, přesto byl tento pozdní Eastwoodův film pro mne dobrou a kvalitní podívanou. ()
Nechápu a je mi smutno. Tvrzení, že se zde nemá řešit politika, protože o tom tento server není, zato se zde mají hodnotit kvality filmu, snad u jiných filmů platí, u Amerického snipera ale nikoliv. Co když nejdůležitější (arci)kvalita - tedy samotný smysl filmu - je založena na překrouceném pojetí historie, (což je ovšem jeden ze základních prostředků praktické politiky)? Nechci tvrdit, že Americký sniper byl natočen na objednávku třeba republikánů před blížícími se prezidentskými volbami, aby podal "správnou" interpretaci největšího průšvihu jejich posledního kabinetu, nejsem paranoik; přesto je nepochybné, že tento film působí a bude působit jako jednoduchá vlastenecká apologetika irácké války pro ty, kteří jsou příliš mladí, než aby pamatovali její souvislosti nebo je prostě zapomněli anebo je ani nezaznamenali. Nevím, zda tyto souvislosti, pro něž bylo napadení Iráku mezinárodně odsouzené, má cenu rozebírat. Byl jsem přesvědčen, že opovržení Bushem a koneckonců i opojení Obamovým předvolebním pacifismem je důkazem, že i Američané pochopili, čeho se svou ilegální válkou (OSN invazi odsoudila, stejně jako naprostá většina zemí, včetně amerických spojenců, jelikož důkazy o dvou důvodech invaze byly hrubě nedostačující - zbraně hromadného ničení Irákem nebyly použity ani se nenalezly, protože tam jednoduše nikdy nebyly - snad už legendární je Powellova komedie v OSN okolo satelitních snímků, o nichž později i americká vláda, dokonce s Powellovým souhlasem, uznala, že naprosto nic neprokazují; druhá záminka o stycích s Al-Kajdou také nebyla naprosto ničím podložená, už jenom proto, že byla naprostým nesmyslem, Hussajn s bin Ládinem přece byli nepřátelé na život a na smrt!) dopustili. Opravdu jsem si myslel, že Američané už o své irácké eskapádě budou mluvit jen s pokorou a omluvami, nebo alespoň pomlčí, když jim jejich hrdost neumožní to první. A v tom se objeví film, kde je hlavní postava hrdinný vlastenec, který když uvidí v televizi útoky na WTC, jde do Iráku zabít ty "divochy", aby jejich "zlo" neviděl v New Yorku, a svým střílením povstalců "jen chrán své kamarády" (okupanty). Nevím přesně, jak americké školství vypadá, ale nejsem přesvědčen, že třeba dějepis se tam vyučuje lépe než u nás, kde končí druhou světovou válkou, možná - když dobře - normalizací. Většina mladých - a zdaleka nejenom ti, vždyť jaké procento i dospělé populace čte knihy nebo noviny - si tvoří své světonázory skrz média; a takovýto film je pro ně tou nejsnazší cestou, jak si utvořit svou vizi o světě, politice, historii... Zkratka mezi Kylem doma u sledování přenosu útoků na WTC a jeho misí v Iráku, o níž se bojím, že byla záměrná, vnukne mnoha hůře informovaným divákům přesvědčení, že Američané vtrhli do Iráku v přímé návaznosti na 11. září. Ve filmu se samozřejmě nikde neobjeví informace, že Al-Kajda v Iráku získala opravdové pozice a vliv až po svržení Saddáma a následném povstaleckém chaosu. Myšlenka, že se dnes tento názor rozmáhá, je děsivá. Je-li pro nejmocnější národ všech dob (a zvláště mladou generaci) opravdu hrdinou nábožensky a vlastenecky zmanipulovaný jižanský primitiv, který je už od dětství vychováván jako "vlčák", aby chránil "ovce" před "vlky", pak Pánbů s námi, protože tito "vlčáci" se neptají po pohnutkách pasáčka, jehož "ovečky" chrání a kterého by poslouchali, byť by to byl "vlk". A o to podivnější mi přijde kladné přijetí českou veřejností, jež je součástí Kaganovy "ráje slabosti". Když jsem šel na film, už jsem o něm znal nějaké informace a tušil jsem, jaké to bude, ale doutnala ve mně naděje, že přece jen se snad dočkám nějakého vysvětlení; třeba že Eastwood film natočil jako psychologickou sondu do zfanatizovaného, ale chrabrého a veskrze dobrosrdečného vojáka - mátlo mě až příliš jednoznačné přijetí filmu. Projekce koneckonců stála jen 40 Kč, takže jsem na ni z výzkumných důvodů zavítal. Dokonce jsem se snažil oprostit od antipatií k té "správné" straně a užít si alespoň té zmáknuté filmařiny a "zbylých kvalit". Jenže ve válečných situacích jsem se nemohl ubránit sympatiím k povstalcům a scény, kde mělo jít o city, na mě taky nezapůsobily, protože hlavní hrdina byl nesympatický, odporný buran, o němž jsem byl ještě do titulků přesvědčen, že jeho postavu ztvárnil Ramzan Kadyrov - no a k takovým typům přece nemůžu pociťovat soucit :-D. () (méně) (více)