Režie:
Petr NikolaevScénář:
Jan NovákKamera:
Martin DubaHrají:
Ondřej Vetchý, Libuše Šafránková, Vladimír Javorský, Jan Zahálka, Jakub Wehrenberg, Klára Botková, Jitka Ježková, Vladimír Dlouhý, Vilma Cibulková (více)Obsahy(1)
Příběh, dobře známý z populárního stejnojmenného bestselleru M. Viewegha, vypráví s ironickým nadhledem a nadsázkou o osudu, který jedné obyčejné rodině připravila léta normalizace. A jak to všechno začalo? Manželům Heleně a Alešovi (ve skvělém podání L. Šafránkové a O. Vetchého) se narodí kluk Kvído. Již okolnosti jeho narození během představení Čekání na Godota jakoby předznamenaly jeho pozdější dráhu. Když je Kvídovi šest let, přijedou ruské tanky a rodina se stěhuje do prvorepublikové vily na Sázavu. Jenže nedostanou celou vilu, ale jen část v zasklené terase, kde je zima jako v „psírně“. Komunistický ředitel skláren Šperk podmiňuje zlepšení jejich situace tím, že se tatínek bude veřejně angažovat. To ale Aleš odmítá. Celou situaci nakonec zachrání Kvído… (Česká televize)
(více)Recenze (500)
Jojojo, zazpíváme si na konec nahlas... "...když nikdo neví co jsi zač..." . . . Přizdisráč? . . . Tak ještě že je z toho furt CÍTIT TA NOSTALGIE... °-/ . . . A po dalších čtrnácti letech? Jo, chápu že Vieweghovi i Nikolaevovi se daří báječně, >opsah jest opsažen< . Přizdisráčská kultura to v té zemi krásné napohled zatím nakrásně ovládla... - - - P.S. Ano, je to líbivé, řemeslně pěkné, typicky po našem... Tak jsem po tom repete jednu ubral. - - - P.P.S. A tvrdit, že "takhle nějak" to tady bylo, může zase jenom přizdisráč... °-/ - - - - - (Poprvé viděno s lehkým rozmrzením kdysi dávno v biografu v dobách natočení, hodnocení 17.04.2006, komentář zde ještě více rozmrzelý po repete na českotelevizáckém kanále pod psa jako stodevadesátýosmý - 22.2.2011) ()
Hlavním důvodem, proč si na tenhle film přece jen občas vzpomenu, je zřejmě Vladimír "vyndejte si tu hlavu z prdele" Javorský. ()
Kvido s těma svejma přemoudřelejma kecama je sympatickej asi jak rakovina. Naštěstí se děj točí hlavně okolo fotra (O. Vetchý). Film se mi celkem líbil, akorát asi tak posledních 20 minut, kdy Vetchýmu rupne v bedně a začne si vyrábět rakev, je taková křeč. Jinak ta soudružka z Jugoslávie měla pěkný kozy. ()
Tragikomedie ve které jsou vážné scény vcelku ve vyrovnaném poměru s těmi humornými (což není u podobných snímků vždy samozřejmostí), přesto se divák hlavně usmívá, a to po téměř celou jeho délku (a sem tam se zasměje nějaké trefné hlášce, kterých je tu také pěkná řádka). Film má v arzenálu slušný ansábl herců, kteří se více než dobře propůjčili svérázným postavám a postavičkám, z nichž těžko vyzdvihovat jen jedno či 2 jména ( i když mým největším favoritem byl asi malý rozumbrada Kvido v podání Jana Zahálky a jeho perly). "Co to tam děláte? Ještě se mi rozmnožíte, a co pak budu dělat já?!" ()
Ne tolik charismatický starší brácha Pelíšků, spoléhající na řetězení historek z dob, kdy „kurvy jedny komunardské“ stály u kormidla a lid angažovaně vesloval výměnou za lepší kajuty. Inženýr Kvído prudce antikoncepční, Šafránková občas zahláškuje a truhlář Vetchý až moc tlačí na pilu. Za nejlepší moment považuji ochmatávání cecků Mirjany Bendové v peřejích a následný střih na vařící se párky.. ()
Kvído!!! s-s-s-s, koukej..... Otče!, zastrč ten jazyk! Vypadáš značně infantilně.... Báječná "normalizační" léta víc než pod psa.... Krutá, zároveň laskavá (jaký to paradox!) realistická mapa života v normalizačních letech.... Laskavá v tom, že "TA PAKÁRNA" byla snímána s nadhledem, ale.... stejně mě pořád mrazí.... ()
Ne příliš utěšená bilance polistopadové české kinematografie naštěstí disponuje i některými pozitivními vybočeními z této neradostné skutečnosti. Základní přednost filmu spočívá v jeho vnějškové bezvýraznosti a stereotypnosti věrně postihujících všední tvář normalizačního dne i žití. Samozřejmé vůbec není samo od sebe. Hodně pro ně znamená souhra hlavního páru Vetchý-Šafránková starší. Ale zcela nepochybně pro tento případ je neméně důležitý obsah Vieweghovy stejnojmenné knihy. Bez ohledu na to, která z interpretací je vlastně přesná, je jisté jedno: normalizace byla dobou nekončícího traumatu pro všechny. Ne svou perzekucí, ale svou šedou skutečností a následným omezováním svobody a jejích základních atributů. Svým "sametově nemravným" lámáním charakterů a páteře. Nikdo není vůči skutečné oportunitě absolutně nezlomný. A právě eroze mravnosti, tak často popisovaná v příbězích i vzpomínkách jejích protagonistů i dobrovolných zájemců, to kusejrování skutečnosti všedního dne, patří ík účinným bariérám nedodržujícím nic z řemeslnických konvencí rané normalizace. Naopak: Parazitní živoření vedlo tehdy a vede kdekoliv a kdykoliv jinde k osobnostnímu krnění. Varující limity normalizace však naše současnost namnoze ignoruje. Ke své nejvlastnější škodě. ()
Krásný film dějově zajímavý, plný pravdy, vtipných scén, vynikajícího hereckého obsazení :-) ()
Dobové autorské úvahy jsou naštěstí poplatnější než-li film sám. ()
Ať koukám, jak koukám, Viewegh nebude nic pro mne. Jeho styl vyprávění mi prostě nesedí. Moje setkání s "Účastníky zájezdu" dopadlo tragicky. "Báječná léta pod psa" jsou o poznání lepší, jedná se o dobrý, ale pouze průměrný film o životě za socialismu. Na tohle téma už bylo natočeno hodně filmů (filmy 90. let se vlastně skoro všechny odehrávají za války či za komunistů), i lepších. Film má značně rozvleklé tempo, že i po necelých 100 minut působí zdlouhavě. Herci jsou ovšem všichni skvělí, Ondřejem Vetchým a Libuší Šafránkovou počínaje a Vladimírem Javorským konče. A nakonec vynikající písnička Ivana Hlase. 55%. ()
“Ak nám pán inžinier neveríte, tak vám kľudne podpíšem, že Gustáv Husák je starý kokot” :D Poslednú dobu mám “šťastie” na snímky, ktoré sa tematicky zameriavajú na obdobie “režimu”. No a presne tento je jedným z mála, ktorý je poňatý presne tak, ako sa mi to pozdáva. Odľahčený, nijak výnimočný, no aspoň podľa gusta .. ()
Český film "Báječná léta pod psa" je adaptáciou rovnomenného románu, ktorý v roku 1992 napísal spisovateľ Michal Viewegh. V roku 1997 sa tejto literárnej predlohy chopil režisér Petr Nikolaev. Podarilo sa mu natočiť kvalitnú, nadčasovú komédiu, ktorá dokáže stále rozširovať rady svojich verných divákov. Svojim spôsobom patrím ku nim aj ja. Je to snímok, ktorý si rád raz za čas znova pripomeniem. Príbeh o obyčajnej rodine, čo chcela obyčajne žiť v neobyčajnej dobe totality. Mama Helena, otec Aleš a ich syn Kvído. Je to smutne zábavné. Je to dobovo autentické a herecky výborne obsadené a zvládnuté. Ondřej Vetchý a Libuše Šafránková sa zhostili svojich úloh maximálne profesionálne a predviedli bravúrny herecký koncert. *** ()
Co to tady všichni plácáte? Jakej Víveg, jakej Nykolájev, jaká reflexe reálného socialismu? Kozýýýýýýý!!! Vy impotenti, nejlepší kozy v dějinách české i těžkoslovenské kinematografie! ()
Jeden z mála případů, kdy film překonal knižní předlohu. Určitě i díky kvalitnímu scénáři a skvělým hereckým výkonům. ()
K tomuto filmu mám velmi zvláštní vztah. Jako dítě jsem ho viděl několikrát a docela se mi líbil, i když jsem pár věcí v tom filmu nepobíral, což bylo zapříčiněno mým nízkým věkem, kdy jsem neměl povědomí o životě v socialismu. Ale hrozně mě tehdy bavila dějová linie kolem přemoudřelého chlapce Kvida. Teprve až nyní, kdy jsem tento film viděl poprvé po nějakých 12 letech, kdy už jsem dospělý, jsem naplno pochopil některé pasáže z filmu, jejichž význam mi v dětském věku unikal, díky čemuž mi konečně tenhle film začal dávat smysl. A musím konstatovat, že se jedná o zajímavý film, který má své nepopiratelné kouzlo a který s tragikomickým nádechem popisuje život a dospívání v době, která zajisté nebyla pro mnoho lidí procházkou růžoivou zahradou. Oceňuji několik zajímavých pasáží z filmu, které mě dokázaly pobavit, jako například vylepování inzerátů o ztrátě andulek v době vpádu sovětských vojsk nebo paranoidní stavy Ondřeje Vetchého. Filmu navíc kromě zajímavého děje pomáhají i výrazné herecké výkony, díky kterým film ještě více vynikl. Tenhle film zkrátka není vůbec špatný, naopak já ho vnímám jako film nadprůměrný a uděluji mu po zásluze čtyři hvězdy. ()
Pro mě trošku pozapomenutý klenot, který se mě více než 15 let vyhýbal. Za tento fakt se opravdu stydím. Vladimír Javorský stejně jako Ondra Vetchý vládnou této komedii. Lepší Viewegh již nikdy nebude. ()
ač považuji Viewegha za špatného autora, tahle jeho kniha je dobrá a takový je i film, který pozvedá hlavně výborně hrající dvojice Šafránková - Vetchý. Jenže není až tak geniální, jak se občas snaží autoři zpětně tvářit ()
Krasny film ukazujici silenost a zrudnost "lidovedemokratickych" let nasi republiky... ()
Velmi slibný začátek mne navnadil do sledování, ovšem záhy se snímek stal spíše nudným, rozhodně ne příliš komediálním, takže můj prvotní dojem upadal a upadal. Několik scén však dovedlo pobavit či zaujmout, stejně jako herecké výkony, tudíž dávám čistý střed. 3* ()
Neurazí, nenadchne. U mě se k top českým filmům určitě nezařadí. Pár dobrých scén i vtípků z těžké doby, příběhově nic extra. 60% ()
Reklama