Režie:
Sam MendesKamera:
Roger DeakinsHudba:
Thomas NewmanHrají:
Dean-Charles Chapman, George MacKay, Daniel Mays, Colin Firth, Pip Carter, Josef Davies, Billy Postlethwaite, Andrew Scott, Spike Leighton, Robert Maaser (více)VOD (2)
Obsahy(2)
Držitel Oscara® Sam Mendes, režisér bondovek Skyfall, Spectre a filmu Americká krása, natočil jedinečný epický příběh z první světové války. Na sklonku jednoho z největších válečných konfliktů všech dob dostali dva mladí britští vojáci Schofield (George MacKay) a Blake (Dean-Charles Chapman) zdánlivě nesplnitelný úkol. V nervy drásajícím závodě s časem musí zdolat nepřátelské území a doručit zprávu, která má zabránit smrtícímu útoku na stovky vojáků - mezi ohroženými je i Blakeův bratr. (Vertical Entertainment)
(více)Recenze (1 031)
Není to dobré... Ten gimmick nefunguje, protože zaprvé skryté střihy jsou moc vidět a neustále něco nepřirozeně skáče před kamerou, a pak jeden z důležitých prvků kontinuálního záběru - síla pohybu - je negován. Kamera neustále krouží okolo postav, které jdou jednou zleva doprava, pak zprava doleva, pak zepředu dozadu - a pak se postavy zastaví a stojí, odehraje se statická scénka bez audiovizuální kontinuity (zvuky, které by měly být slyšet, kompletně mizí), a jde se dál. Zkrátka nedaří se vyvolat pocit pohybu kupředu ani kontinuity. Vůbec celý film působí jako natočený v malém studiu. Deakinse považuju za nejlepšího mainstreeamového amerického kameramana, ale tady se moc nepředvedl. Že příběh je celkem přímočarý a jednoduchý, by mi nevadilo - dávalo by to smysl. Ale bohužel ta kamera není zrežírována moc dobře a gimmick krom některých základně působivých momentů spíš bere než dává. Já dokážu ocenit tu práci, co dá naaranžování dlouhého záběru i falešného dlouhého záběru - ale 1917 v první řadě není dobře naaranžováno. Samozřejmě, že některé obrazy jsou nádherné, obzvlášť ty z nočního požáru, ale to nestačí. 55 % ()
Koulervoucí kameramanská exhibice s úžasnou výpravou, pulzující rytmikou a filmomilskými detaily (nejvíce mě potěšil vstup Marka Stronga na scénu). Platí pro první polovinu. V té druhé se začnou dít méně pochopitelné věci a celá se stane jen nuceným krokem k uzavření příběhu. Nic už v ní dějově nepřekvapí a pouze potvrdí přílišnou jednoduchost a průhlednost námětu, obsahově se opírajícího o klišovité myšlenkové symboly (oběta pro vyšší cíl, mléko (nepřevařené??) dítěti). K filozofii, jakou to předstírá, to má daleko. Ale vizuál byl fakt parádní. I z komfortní zóny vylezlý Thomas Newman potěšil. Zkouknout to jinde než v kině je zhovadilost. Stejně jako onehdy Gravitaci. ()
V Zachraňte poručíka Blejka aneb Na západní frontě až narkoleptický klid omrdala forma obsah do prdele. A tak sledujeme novátorsky natočené, kulisně absolutně vypiplané, dynamicky pokamerované a čvachtavě ozvučené dvouhodinové brodění bahnem někde mezi Merdeville a Haute Chattelieur. Prostě taková virtuální, krok za krokem procházka šrapnely rozjebanou krajinkou Lotrinska, omotanou ostnáčem a plnou roztomile hnijících mrtvol. Kdyby to hobití putování z Prdelína do Horních Pičovic sem tam okořenili nějakou pořádnou zákopovou sekanou a hudbu nechali na Lemmym, mohl to být film rocku. Takhle se jedná jen o autentickou a sugestivní skoroprudu s nádherným Mendézovým fakáčem v podobě kůl kamea chcíplého Válečného koně. 3,4989254785. ()
Oscar 3 : Kamera, Zvukové efekty, Vizuální efekty + 7 nominací : Nejlepší film, Režie, Scénář, Výprava, Masky, Hudba, Zvuk ()
Do maniakálních detailů promakaná výprava (všechny ty zákopy s válejícími se mrtvolami, vystříleným střelivem, ostnatými dráty a rozbořenými hořícími městy), mistrovská práce s mizanscénou, skvělé triky, které ale na sebe neupozorňují a nebijí do očí. Zkrátka produkce, jakou jsem ještě u žádného filmu s tématem 1.světové války nezažil. A taky Mendesova virtuozita, působivá kamerová ekvlibristika a od setkání s mladou francouzkou i potřebný příval emocí. Upřednostnit plytkého Parazita před tímhle majstrštykem považuji za smutné selhání filmové Akademie. ()
Film, který uchvacuje do té míry, do jaké divák rozumí jeho pojetí a co vše je s tím spojené. Dějově ničím nevybočující klasika, herecky v rámci hlavních rolí ne přímo špatné, ale zaměnitelné. Protože v rámci válečných filmů nic výjimečného 1917 nenabízí, je to vlastně jen o tom, že divák "hlídá" scénu a baví se tím, jak musí herec v určitou chvíli být na určitém místě a nepodělat to. A přirozeně nejvíce ocení výstupy známějších jmen, z nichž mě osobně přišel nejpamátnější Andrew Scott. Současně jde o dost významný příspěvek do diskuze, jak lze akci a napětí ne/tvořit střihem (a že ten film rozhodně, navzdory jeho absenci, napínavý je). Olivier Megaton by si měl 1917 pouštět každý večer před spaním. Já se na něj určitě rád znovu podívám, ale mám pocit, že hlavně pro kontrolu záběrů, než kvůli filmařskému zážitku jako takovému. ()
1917, aneb cesta dvou mladých vojáků mezi Colinem Firthem a Benedictem Bumberbatchem působí jako něco, co jsme už mnohokrát viděli. Ale i když se to může stát, válka zkrátka hraje a její boje, emoce a dilemata vás strhnou. Sam Mendes má na tomhle příběhu osobní zainteresovanost a je to poznat, přistupuje k němu poctivě a emotivně. Válečný žánr nevyhledávám, ale tímhle snímkem jsem se nechal strhnout rád. A rád jsem aspoň jednomu z velkých filmů roků 2019/2020, které jsem zhlédl o prázdninách, dal nadprůměrné hodnocení. ()
Čekal jsem na Imax uvedení, ale nakonec od toho Verticalové upustili a mně tak film sklouznul do koronavirových časů. Takže jsem na sebe vylil kýbl dezinfekce, do jedný kapsy dal rejži, do druhý hovězí v konzervě, na záda si dal balíček hajzl papírů a vydal se do kina. Musím ale říct, že za svou odvahu opustit mou jeskyni a jít mezi vašnivé lyžaře z Itálie do kina jsem nebyl dostatečně odměněn. Mendesova snaha dát do blockbusteru co nejvíc artových metafor k pochopení davu těžce narazila na své limity. Film se plouží jak cajdák z Hříšnýho tance, to je strašný, neschopnost skopčaků trefit na 2 cm v úzké uličce chlapa je úplně trapná. V jednu chvíli to vypadalo, že hlavní hrdina to koupil, ale po chvíli se zvedne a běží, to jsem si fakt říkal, že jestli náhodou není z hlediska koronáče pacient nula Sam Mendes a ten dramatický běh uprostřed dělostřelecký palby nepřítele, kdy by byl spíš zasáhnut mravenec než hlavní hrdina, to už byl přepal jak kráva. Jako vizuálně Sam umí, výpověď obrazem taky dobrá, ale tomu podání bych nevěřil ani kdybych měl dva koronáče najednou. ()
10/10. Masterpiece. Po všech stránkách. Roger Deakins na hrad! ()
O 1917 se bude mluvit jako o tom válečném filmu, který byl natočený na jeden záběr. Což reálně není, ale všichni to víme a nemám pocit, že by to někomu mělo vadit. Byla by ovšem velká chyba na něj koukat jen jako na technicky dokonalý snímek, v němž se Mendes a Deakins vyblbli s kamerou. Ta je samozřejmě úžasná, 1917 vypadá jako počítačová hra, při níž kamera zvládá hrdiny během dialogů objíždět, plazí se spolu s nimi bojištěm a kameraman hledá ty nejšílenější, ale stále funkční úhly, z nichž by mohl všechno snímat. Jenže hlavní hvězdou tu pořád zůstává Mendes jako vyprávěč, jenž se v tom „jednom jediném záběru“ zvládá dostat pod kůži jak hrdinům, tak i divákům. Zatímco zpočátku je chladný a odtažitý a podobně jako jeden z vojáků bere celou misi jen jako rozkaz, který se musí splnit. A doufá, že to přežije. Postupně si však začíná připouštět důležitost celého úkolu a na povrch se nenápadně, ale nakonec i velmi intenzivně derou hodně silné a emocionální scény. A třeba celá pasáž v hořící vesnici nebo samotný závěr jsou neskutečně silné momenty. 1917 je audiovizuálně (práce s hudbou je naprosto výtečná) dech beroucí podívaná, v níž se skrývá velmi silný, krutý, dojemný a působivý příběh. Ten film nejen že skvěle vypadá. Je skvělý celý. ()
Myslím si, že Sam Mendes si pro toho Oskara trošku šel. Nevím proč není více filmů z první světové války, ale asi to bude tím, že většina času se bojovalo v zákopech s nudou, než na zemi o území. Sam Mendes tu ale přestřelil a realističnost zaměnil za absolutní filmařinu. Takže v praxi to znamená, že setu setkáte se záběry, na které coby fanoušek filmu pravděpodobně nikdy nezapomenete. Domnělá představa, že vše je natočeno na jeden záběr, dotváří samotným scénám výrazný surrealistický náhled. Vše začíná pádem německého letadla na rozpadlou stodolu, pokračuje přes světlicemi nasvícené ruiny městečka a končí přímo v zákopech, pár vteřin před vyběhnutím do bitevní vřavy. Nedýchal jsem, byl fascinován vykonstruovanými scénami a užíval si jeden z nejlépe natočených válečných filmů posledních několika let. Poctivá britská herecká trojka (Firth, Cumberbatch, Strong) v důležitých rolích je pomyslnou třešničkou na dortu, která Vás vtáhne do válečného dění a připomene Vám, že se jedná „jen“ o film. ()
║Rozpočet $100miliónov║Tržby USA $159,227,644║Tržby Celosvetovo $385,203,171▐ Tržby za predaj Blu-ray v USA $23,048,781║ Tržby za predaj DVD v USA $13,494,884║ V prvom rade ide o úžasný nápad ponúknuť snímku natočenú ako že bezprostredne bez strihu na jeden záťah (už nejaký ten počin v danom bez strihovom prevedení tu ale bol). Tu to máme troška komplikovanejšie, keď sa musíme dostávať cez ostnatý drôt, blato a zákopy. Na tento bezstrihový neduh si je ale aj treba zvyknúť, nemusí to každému lahodiť, sadnúť. Ja som to prijal a prežil toto zákopové surové, chladné, dobrodružstvo. Technicky zvládnuté dokonale, Mendes je proste režisérska elita to sa nezaprie, známe tváre tu majú nakoniec len také šteky, v hlavnej úlohe tu je neznámy herec, čo bol dobrý ťah, prinesie to lepšie vžitie z jeho úlohou. /95%/ ()
Je to gimmick, nebo ne? Tahle otázka se vkrádala už od zveřejnění prvních informací o Mendesově (a ve snad ještě větší míře Deakinsově) uchopení jedné prvoválečné epizody. No, a pravda je taková, že bohužel to tak opravdu je. Příběh je sám o sobě banální, což by vůbec nemuselo vadit, neboť i na značně úsporné ploše ukazuje velké množství válečných hrůz, s nimiž se tehdy museli (nejen) vojáci potýkat. Jenže za mě je problém v tom, že Mendesova zákopová momentka nepřidává do ranku kvalitních válečných snímků nic moc nového. Opět se dozvíme, že válka je špinavá a nečestná, nikdy nekončící a nesmyslná, prolezlá byrokracií, ale možná i skýtající určitou naději a nový život. V zásadě tedy totéž, co se dozvíme už někdy od 60. let. Zde je tedy v hlavní roli Deakinsova kamera, která se celou dobu snaží balancovat mezi vysoce inscenovanou uměleckostí (dávající vzpomenout třeba na Bélu Tarra či Hou Hsiao-Hsiena) a zdánlivě realistickou přirozeností, jak ji známe ze standardních hollywoodských válečných bijáků. Vyznění je proto někde na půli cesty, ale nutno uznat, že od Lubezkiho jízd v Birdmanovi si nikdo v Hollywoodu nedal takovou práci s komponováním záběru a konstantním posunem napříč mizanscénou. Zdá se tedy, že mám trochu problém s konceptem a tím, jak se snaží hrát na efekt. Jenže přestože toho pod hezkou skořápkou moc nenacházím, musím uznat, že vytyčený styl byl dodržen a cíl naplněn. Mendes udělal přesně to, co chtěl, a pomohli mu i výborní George MacKay a Dean-Charles Chapman v hlavních rolích. Potěší i camea Firtha, Cumberbatche, Scotta, Stronga a Maddena, kteří i velmi omezený prostor dokážou ovládnout. Výsledkem je velmi povedený film a od A do Z napsaná učebnice pro kameramany – a to vlastně asi i stačí. ()
Zachraňte poručíka Blake a k tomu dalších 1600 vojáků tentokrát v první světové. Originální koncept - válečný film (téměř) bez bojových scén. Lineární scénář a formát připomínající počítačovou hru - 3rd person. Vynikající kamera - úžasné dlouhé scény bez střihu, ty kamerové jízdy, zvláště v první části v zákopech, jsou opravdu fascinující. A úchvatná mizanscéna, naprosto autentický vjem... I cesta může být filmový cíl, zvlášť když jde skrze takovéto peklo... ()
Úvodní třetina oplývá natolik strhující energií a nábojem, že něco takového pamatuji naposledy u posledního Šíleného Maxe. Žene to vpřed, nápad střídá nápad, nevíte zda více obdivovat technickou stránku, mizanscénu či nezaostávající obsah a... A nevyhnutelně následuje upadnutí tempa. Jakkoli technické mistrovství zůstává, tak čím více se to proměňuje ve variaci na Jdi a dívej se, tím odtažitější a navzdory "jakože jednozáběrové celistvosti" epizodičtější to je. Nakonec se to rozpadne ve slet výjevů zcela; někdy nebývale působivých, někdy viděných, někdy poněkud kolovrátkových. Být výjevů o pár více či méně; je to jedno. Cesta (fyzická i niterní) hrdiny/diváka by byla nemlich shodná. Špatné ani nudné to není ani na moment. Pouze to již nikdy není tak dobré jako zpočátku. Což u je u zážitkového filmu problém. Nejedná se tedy přímo o vítězství formy nad obsahem, ale je to tomu nebezpečně blízko, ne že ne. Ovšem s ohledem na to, na jaké über-úrovni ta forma je, by se i tak nejednalo o zápor. ()
Působivý výlet válečnou Francií. Mám rád tyhle filmy, kde hrdina jde a na každé zastávce se mu dějí zvláštní věci. Na mě asi nejvíc zapůsobil zpěv před útokem a příchod vojáka v nočním městečku. Malé role známých ksichtů jsou fajn, konec emocionální, hudba super a jednozáběrové frajeřiny bych si asi ani nevšiml, kdyby se to všude nepsalo. Beru to jako důkaz, že ten film je prostě dobrej a vtáhnul mě. ()
„KDYŽ NEUSPĚJETE, BUDE TO MASAKR. PŘIJDEME O DVĚ JEDNOTKY. 1600 MUŽŮ VČETNĚ VAŠEHO BRATRA…“ /// Tak trochu jinak udělanej válečnej film. Nejde v něm o krev ani tuny vystřílených nábojů. Má na nás přenýst atmosféru z fronty a strach z věcí, který mohou během války nastat. Máme se stát součástí děje, vojáků a jakoby na vlastní kůži pocítit obtížnost jejich cesty a emoce si nechat až na závěr, když je hotovo. Díky kameře, kulisám, hudbě, zvuku… se to daří. Je to komorní válečný drama, které se bude líbit, protože je perfektně provedený, ale je v něm málo akce (většinou jde o souboj muž proti muži), málo emocí. Ne že by mi to bylo úplně jedno, ale třeba dramatickej a pocitově parádní závěr ukazuje, že Mendez měl v příběhu i hře na city přitvrdit. Nebo aspoň nechat finále vygradovat nějakou větší válečnou scénou. Víc jsem se rozepsal TADY! /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Bojoval jsem v 1. světový... 2.) Válka, to pro mě není masová vřava, ale „lidský“ intimčo. 3.) Chcu něco natočit na jeden záběr (jasně, klidně i péčlo…). /// PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE * NAPĚTÍ ** ()
Sam Mendez natočil nervydrásající válečný zážitek, který sice naštve fanoušky akce, protože zde není žádná velká bitva a za to ubírám dva body i já, ale jinak v každém ohledu bezchybná a excelentní práce a s velkou zásluhou Rogera Deakinse, protože ten kameraman je jednoduše génius. Film je natočen na jeden záběr a tak autenticky, že máte pocit, že jste mezi vojáky a prožíváte podobné válečné hrůzy s nimi. 1917 je vlastně válečné Road movie Drama, kde se cestuje z místa A do B a ikdyž se nic moc vlastně neděje, tak to má strhující atmosféru, věrohodné herce, parádní hudbu a asi tři napínavé, vygradované scény, kde si hororový fanoušek přeje, aby Sam Mendez příště natočil Horor. Intenzivní finále je nakonec silně emocionální a v kině potahoval nos snad každý, kdo má srdce, takže kapesníky s sebou. Pěkný zážitek, v Imaxu povinnost, a kdyby se alespoň v závěru Mendes utrhl z řetězů a naservíroval pořádnou válečnou vřavu, tak zde je jasný adept na film roku. 8/10. ()
Od začátku do konce formálně dokonalá podívaná, kde žasnu nad tím, kolik práce za každým záběrem je a kolik zákopů bylo potřeba vykopat pro tu kterou scénu. Jenže u strhujícího vizuálu to také končí. Za srdce mě bezútěšné putování nechytilo ani na moment, vyprávěcím stylem mě nutí vzpomínat na nejednoho žánrového předchůdce a na konci v něm vidím jen tu nejohmatanější válečnou vyprávěnku, kterou v nejprvotnějším základu i je. ()
Vojnové filmy nie sú moja srdcovka, ale keď sa nejaký vydarí, tak pred ním dávam dole klobúk rovnako, ako keď sa vydarí horor, komédia, dráma alebo triler. 1917 ma bohužiaľ skôr nudilo, než nadchlo. Priznám sa, že zámeru vytvoriť v divákovi dojem, že sleduje film bez strihu, som vôbec nepochopil. Bežný divák si to nevšimne a „expert“ dobre vie, že to v skutočnosti strihy obsahuje. Prvá hodina sa mi strašne vliekla a dokonca som zvažoval hodnotenie 2*. Ale našťastie prišla druhá a tam už sa to i vďaka početnej akcii a čoraz sympatickejšiemu hlavnému hrdinovi predsa len značne polepšilo. ()
Reklama