Režie:
Jindřich PolákScénář:
Jiří CirklKamera:
Rudolf MiličHudba:
Evžen IllínHrají:
Rudolf Jelínek, Eduard Dubský, Radovan Lukavský, Jiří Sovák, Jana Kasanová, Miloš Vavruška, Josef Beyvl, Martin Růžek, Miloš Nesvadba, Ludvík Veselý (více)Obsahy(1)
Dobrodružný příběh s kriminální zápletkou se odehrává v prostředí hřebčína. Ústřední postavou je mladík Tomáš Bouček (R. Jelínek), jezdčík v hřebčíně, který je vášnivým čtenářem kovbojek. Jeho slabost pro tuto četbu dosahuje takové míry, že se ho kamarádi rozhodnou vyléčit. Jejich kousky, prováděné věrně na způsob rodokapsů, využijí však skuteční zločinci k provedení loupežného přepadení, v němž jde i Tomášovi o život... (Česká televize)
(více)Recenze (84)
Přesně tak - naivní jako americký turista v Iráku. Záběry na přírodu a koníky sice pěkné, ale to celý film nezachrání. Myslím, že v té době se točily filmy už na daleko lepší úrovni. ()
Mladý fanoušek Rodokapsů prožívá svůj život jako jejich postavy. Při jízdě na koni si připadá jako westernový hrdina, bojující proti bezpráví. Pořád je to hra, až do doby, kdy se stane svědkem opravdového zločinu. Krásné koně v nádherné přírodě Slovenského ráje, chvílema dramatické honičky na koních. Děj je stejně naivní jako ty rodokapsy, ale na svoji dobu to byla velice solidní zábava, která potěší i dnes. ()
Bez rodokopasové linie by mohlo jít o další Krškovu adaptaci Šrámka: lyrické záběry přírody, mladá láska, vždy vzorně upravení herci. Westernová poetika do filmu proniká jen náznakově ve formě zpívání countryových písniček, točení lasem nebo jednotvárně nasnímaného cválání na koni s typicky ruským jménem Ivan. Jalová kriminální zápletka se rozbíhá až po nějakých čtyřiceti minutách her na kovboje, které jsou podány jako nezodpovědná, ba přímo nebezpečná kratochvíle, od níž by každý slušný socialistický občan měl v dospělosti přejít k rozumnějšímu trávení volného času. Hlavním postavou oproti pravým westernům není výrazně individualizovaný hrdina, který by jednal dle vlastních rozhodnutí, ale naivní plantážník, řídící se příkazy uvědomělých jezeďáků. Sám přitom není pro vyřešení spáchaného zločinu přínosný jinak než jako svědek. Namísto nespoutané akce v otevřené krajině mají nejdramatičtější scény filmu podobu relativně klidného popojíždění po vhodných cestách, přičemž veškeré potenciálně nebezpečné dění koordinují příslušníci SNB. Kromě cinemaskopického formátu tak západní kulturu reprezentují akorát zloduši, kteří mají cizí jména, ovládají cizí jazyky a pro peníze jsou schopni vraždit. Tuzemská snaha vyhovět poptávce po exotických dějových filmech západního střihu tak zplodila skoro dokonalou negaci koňských oper a jimi reprezentovaných hodnot. Nic to nemění na skutečnosti, že jakéhokoli dobrodružství lační doboví diváci byli kromobyčejně spokojeni a do kina jich do konce roku 1959 přišlo přes dva miliony. 50% Zajímavé komentáře: Marthos, vypravěč ()
Já na to čuměl jak tele na nový vrata. Velmi vydařený příběh ve westernovém obalu s kriminální zápletkou sice z počátku jenom tak přicmrdává, ale postupně přidává na obratkách. Předfinálová část filmu je asi úplně nejlepší. Sice mě přijde trošku divné jak to cajti všechno tak rychle ošefovali a kde se vzali tu se vzali, ale přiznávám, že Jelínek cválající na koni českou krajinou a do toho vypravěč čtoucí tehdy kultovní rodokaps mě uměj rajcnout i po letech. ()
Zdařilý pokus o důvtipnou žánrovou inovaci, které v té době byl vážně nedostatek..Ale i jako kriminálka a dobrodružný film dobré, reálie nádherné..Sám Jelínek byl ve své roli více než výtečný, byla to velmi náročná role a to hlavně tedy po fyzické stránce..No je vidět, že v ní prodal všechny své plody svého dlouholetého aktivního sportování.... ()
"Vaše hacienda je na obzoru, seňorito." No jo rodokapsy. Ty jsou nebezpečný. Dělají z mladýho socialistickýho člověka kovboje. Normálně bych se nad tím pohoršil, ale tady vstoupili do příběhu gauneři. Kapitalistický gauneři, kterejm jde jen o peníze a vůbec nectí socialistickou touhu po chudobě. V tu chvíli se nějakej ten poctivej kovboj může hodit. Já jsem se tedy bavil při citacích rodokapsů, historkách dragouna Lojzíka i úžasně naivních kovbojskejch hitovkách a to vlastně není tak málo. ()
Ro(dokapso)mantický, mírně uvolněně socialisticko-realistický dobrodružný film pro mládež. Na svou dobu myslím dosti dobrý - i přes lehkou naivnost - film s téměř detektivní zápletkou. Záporáci jsou jasní a na konci po zásluze potrestaní. Tři hvězdičky i za tu krásu koňskou a přírodní, před půlstoletím ještě socialismem a následnými izmy v dosti přirozeném stavu uchované... ()
Podivnej pokus o natočení československý kovbojky se moc nevydařil. Rudolf Jelínek tenkrát ještě nebyl takovej frikulín jako v 30-ti případech majora Zemana... ()
Kdo by od táboráků neznal ústřední píseň. "Seno a stáj, tak voní náš kraj, i do oblak máš tu blíž, a nad údolím, kde zdvihá se dým, dusot koní uslyšíš..." Myslím, že právě ta mírná naivita je ve filmu na místě. Je to prostě láska k dobrodružství, k boji s bezprávním, ke koním, k hrdinům bez bázně a hany, ba i k těm proradným padoušským skunkům, bez kterých by žádné opravdové dobrodružství nemohlo fungovat. ()
Průhledný děj prvoplánové agitky viděné mladýma očima, které přes opar indiánek ještě nestačily dohlédnout do velmi šedivé dobové současnosti. Ale současně skutečná romantika, povznášející dřinu v hřebčinci - tehdy jedno z nejhůře placených povolání - na poslání. A s tou romantikou přichází i skutečné posluchačské okouzlení. Je ho sice jako šafránu, ale zapřít se nedá. Stejně jako Polákova režie. Film-odraziště, film-příslib. Na konec padesátých let je toho poměrně dost. A to není málo. Určitě. ()
V době natočení to byl trhák, který sledovalo ve vyprodaných biografech spousty diváků. Ovšem i v dnešní době je to příjemný film o chlapci, snícím o westernovém dobrodružství, který netuší, že něco podobného zažije na vlastní kůži. Skvělé herecké výkony, barevná kamera a ústřední píseň spolu s absencí propagandy (takových filmů z 50. let moc není) dělají z tohoto filmu velmi dobrou podívanou i dnes. ()
Seno a stáj, tak voní náš kraj i do oblak máš tu blíž, tak za tuhle romantickou kovbojskou píseň dávám tři hvězdy. ()
Odvážná a povedená krimi.....toho napodobujícího tam je akorát v mezích.. :-) ()
,, Jen seno a stáj, tak voní náš kraj, i do oblak máš tu blíž... a nad údolím, kde zvedá se dým, dusot koní uslyšíš.. '' Kvůli tomuhle filmu jsem se naučil v mládí celou úvodní píseň -- a mezi klasikou písniček ,,k táboráku´´ celkem zapadla. Smrt v sedle je takový pokus o kriminálku šmrncnutou westernem. V tomto případě vyjímečně přecházím dobu vzniku filmu i jeho jistou naivitu. Bavilo mně to a na tohle se někdy klidně podívám znova. * * * ()
Laciná detektivka s jednoduchou zápletkou, předvídatelným koncem, partou nevyzrálých chlapců, krásnými koňmi, dramatickou hudbou nevkusně podtrhující děj a s nevím co ještě ()
Pestrobarevná, širokoúhlá kovbojka má v sobě nepochybné, filmařské možnosti uvolňující se doby. Koňáci zcela pohlceni Rodokapsy a filozofií Divokého západu, se svým zálibám přiblíží až nebezpečně blízko. Pedantský Sovákovo Lojzík, který má na starosti i lehký humor, Růžkovo výborné vyšetřovací metody a klasický spravedlivě přísný dobrák v podání R. Lukavského. To jsou jistě výrazné klady, ke kterým lze přičísti výbornou hudbu a skvělé vyústění děje. ()
Režisér Jindřich Polák se proslavil zejména filmovou a televizní tvorbou pro děti a mládež, avšak zejména v 60. letech dokázal svou jedinečnost v několika snímcích úplně odlišných žánrů. Uprostřed budovatelského období 50.let dokázal vnést na filmové plátno i zcela neangažovanou dobrodružní kriminálku ve stylu westernu... a že jde dodnes o jedinečnou podívanou (byť chvíli lehce naivní), které osobité kouzlo vedle zajímavého širokouhlého formátu a barevného obrazu dodává i konfrotace s populárními příběhy z Rodokapsů. K tomu parta nadšenců kolem koní a rajtování, dostatečná dávka humoru a v druhé polovině i nečekaná krimi zápletka, která vyvrcholí v špionážní akci. Navíc exlcelují tady takoví herci jako Radovan Lukavský nebo Edaurd Dubský, potěšila i neznámá krásná Jana Kasanová a v hlavní roli mladý Rudolf Jelínek /Muž v osidlech, Rukojmí v Bella Vista/, který měl snad již zde předurčeno stát se vhodným představitelem podobně dobrodružně akčních rolích v československé kinematografii. Pro tenhle film mám slabost ještě z jednoho důvodu - zčásti se natáčel v exteriérech velice blízko mého bydliště na východním Slovensku (Slovenský raj, Dedinky - Mlynky, Muráň). 95% "Píseň v sedle" zpívá Karel Duda - text písně Zdeněk Borovec. Hraje Orchestr Gustava Broma. (deníček - Z československého filmu 50.let: Pestrá paleta žánrů) ()
Mnohem dříve, než československá kina stačil zaplavit nebývalý kult dnes již legendárních "mayovek" a jim příbuzných westernových story, se v našich luzích a hájích objevil film, který sice neměl za hrdiny ani ušlechtilé pistolníky, ani proradné kovboje, ale docela obyčejného koňáka, co se čirou náhodou přimotá k zločinu. Nevím, v čem je SMRT prvoplánová agitka nebo nezdařená parodie, není ani jedno, ani druhé, minimálně ne v tom, co se odráží na jeho výsledné kvalitě. Kriminální zápletka až překvapivě eliminuje jakékoli špionážní téma, nadmíru zajímavým se pro současného diváka jeví do jisté míry také již dokumentární vhled do slatiňanského hřebčína a dalších lokalit. Nepochybně rozhodující veličinou jsou pro film herecké výkony, které v obsazení Lukavského, Sováka, Růžka, Dubského i třiadvacetiletého Rudolfa Jelínka nemají v čem zklamat. Implementace barevného (!) širokoúhlého formátu posílila celkový vizuál Polákova snímku, zahaleného vůní rodokapsových dobrodružství, v nichž kraluje plavovlasá Maud, zákeřní bandité a nekončící prérie. ()
Nějak jsem nikdy nerozuměl nadšení z tohoto filmu. Mladík, který si hraje na kovboje a zaplete se do skutečného zločinu, je sice zajímavý nápad, ale podání je nudné a nijaké. Vždy jsem měl pocit, že ten film trvá dvě a půl hodiny, jak se vlekl. Kamera slušná, ale to je tak to jediné. ---- z DVD recenze: Smrt v sedle Režisér Jindřich polák je známý spíše díky svým sci-fi komediím nebo seriálům Návštěvníci a Pan Tau. Přesto se zpočátku proslavil právě tímto filmem, ve kterém viděli tehdejší komunističtí mocní odsouzení západních rodokapsových románků. Ty ostatně hlavní hrdina filmu z roku 1959, sedmnáctiletý Tomáš (v podání Rudolfa Jelínka), čte ze všeho nejraději. A protože se v hřebčíně stará o koně, má těmito westerny popletenou hlavu. kamarádi se rozhodnou mu dát trochu za vyučenou, ale podivnou shodou okolností dojde ke skutečnému zločinu. A Tomáš se pokusí uvést vyčtené postupy westernů v praxi. Překvapivě málo úspěšně, alespoň zpočátku. V dalších rolích se objeví např. Eduard Dubský, Radovan Lukavský, Jiří Sovák, Jana Kasanová, Josef Beyvl, Martin Růžek, Miloš Nesvadba, Jan Přeučil, Jan Skopeček a další. Film vydává ve své pečlivé úpravě Filmexport, ale přece jenom tentokrát si s obrazem příliš nepohrál. Není ani čistý, ani jak se patří barevný, jak má být, a navíc původní formát obrazu byl 2,35:1, zatímco na disku je zhruba 2,17:1, navíc v letterboxovém 1,33 (4:3) podání, tedy neanamorfně. Zvuk je v původním Dolby Digital 2.0, titulky české pro neslyšící a anglické. Bonusy pak zahrnují dobové články v časopisech v DVD-ROM sekci (automaticky se spustí v prohlížeči po vložení disku do počítačové mechaniky), i v bonusech DVD. Najdeme zde podrobné biografie a filmografie, fotogalerii i s fotkami z natáčení. Ve Slovu historika v sedmnácti minutách dr. Pavel Taussig připomene českou filmovou produkci toho roku, aby se pak zaměřil na vznik tohoto snímku a věci v pozadí natáčení. Rozhovory nabízejí možnost poslechnout si zhruba šestiminutová vzpomínání Rudolfa Jelínka, Jany Kasanové, Miloše Nesvadby, Jana Přeučila a Jana Skopečka na natáčení. ()
Od samého počátku se mi hnusil parodický a poučný tón, stvrzený závěrečným zmoudřením jinošského hrdiny. Exteriéry sice byly snímány citlivě a Illínova hudba vnímavě korespondovala s dějem, ale přesto ten mentorsky vztyčený prst neustále hrozil a vše kazil. Ideologicky motivované nerozumění rodokapsové romantice, tomu, že i tento naivní model světa může být klíčem ke kráse skutečnosti, v jistých životních fázích přístupnější nad jiné, vážnější a hlubší, se stalo prvním a hlavním tématem, poselstvím tohoto filmu, a vše nedotažené, černobílé, ještě více zhrublo a snímek zredukovalo na pouhou agitační, didaktickou pomůcku. ()
Reklama