Režie:
Stuart GordonScénář:
Dennis PaoliKamera:
Adolfo BartoliHudba:
Richard BandHrají:
Lance Henriksen, Rona De Ricci, Mark Margolis, Jeffrey Combs, Jonathan Fuller, Carolyn Purdy-Gordon, Oliver Reed, Frances Bay, Tom Towles, Stephen Lee (více)Obsahy(2)
Nejdrsnější zpracování klasika E. A. Poea. Navždy bude Maria litovat dne, kdy se vzepřela vůli španělské inkvizice. Kdyby jen tehdy nevystoupila z davu na obranu toho nebožáka. Kdyby jen nezaujala svou odvahou ďábelského inkvizitora Torquemada. Kdyby jen.... Dnes už je to vše jedno. Obviněna z čarodějnictví, zneuctěna, brutálním způsobem připravena o jazyk, čeká Maria, až se k jejímu mladému zmučenému tělu přiblíží pověstné, ze všeho vysvobozující kyvadlo. Nebo je snad ve světě ještě spravedlnost a na dně jámy, mezi krysami, nakonec skončí ten pravý? (oficiální text distributora)
(více)Recenze (75)
Hudba, výprava a kostýmy jak vypůjčené z Návštěvníků a herecké výkony na úrovni německého porna, tenhle film si znovu určitě nepustím.. 1* za Mariu a Olivera Reeda ()
║Rozpočet $2milióny║ ()
Americko-taliansky paškvil za 2 milióny od Stuarta Gordona (Re-Animátor, Dagon, Castle Freak). Trúfam si tvrdiť, že na svete existuje len málo autorov ako Poe, ktorým filmári tak mohutne zdevastovali knihy a poviedky. Dá sa povedať, že nemalá časť Poeovej tvorby, ktorá bola sfilmovaná, nemala s literárnymi predlohami skoro nič spoločné a to ako Zánik domu Usherovského, tak Havran alebo ostatne aj Jama a kyvadlo (jednými z mála pomerne presných adaptácií sú filmy Vraždy v ulici Morgue). Jama a kyvadlo je pôvodne krátka poviedka o, nuž, kyvadle. Pre potreby filmu zápletka nakysla na celovečernú minutáž a pojednáva o drastickom inkvizítorovi (Lance Henriksen), ktorý má pod palcom kruté čarodejnícke procesy. Toto nemá s poviedkou vážne nič spoločné (až na kyvadlo, ktoré sa na konci objaví), hlavný problém ale vidím v tom, že je to fakt mizerný horor. Odstup desaťročí k nemu nebol vôbec vľúdny. Práve naopak, dnes je azda ešte slabší a nevydarenejší, ako v roku 1991. Henriksen sám osebe nemá šancu a všetci ostatní to hrajú ako z lacného pornofilmu... bez porna. Atmosféra nekonzistentná (občas gore a hneď nato rozprávková inscenácia s tomu odpovedajúcim vizuálom o švárnom mládencovi a jeho láske). Logika je úplne mimo gilotínu (mladík sa pri prieniku do väznice pred strážami v podstate nijako neschováva a napriek tomu ho nevidia, hoci kráčajú meter od neho). Toto veru nevidím ani len na 3*. ()
Je to už dávno čo som vzhliadol originál, pričom ten vo mne zanechal naozaj strašne pocity. No a toto? Toto je taká romantická, historická “rozprávka” o čarodejniciach pre nenáročných, ktorej sledovanie nijak neublíži, len netreba mať takmer žiadne veľké očakávania. ()
Ako si len môže béčkový režisér S.Gordon brať do papule meno Edgara Allana Poe (19.1.1809 - 7.10.1849) a vydávať takúto primitivitu za adaptáciu jeho poviedky?! Okrem názvu, ktorý sprosto zneužil, to nemá s atmosferickým, snovým dielom tohto amerického literárneho klasika nič spoločné. To čo som zhliadol je lacný šmejd, ktorý ma nedokázal ani na sekundu presvedčiť o ilúzii stredoveku, kde je tento príbeh situovaný. A ak niekomu ide o sadistické prasačiny, ktoré sa dajú pri inkvizičnom horrore očakávať, tak to nech si radšej klikne na nejaké ruské porno stránky. Pretože v tomto braku sa ani tých nedočká. Úbohý videofilm, ktorému prideľujem jednu hviezdičku len pre aký-taký herecký výkon L.Henriksena v úlohe inkvizítora Torquemada a za neraz odhalené prsia a pičku R.DeRicci. * ()
Zpočátku mě zaujal odlehčený tón, jakým je příběh vyprávěn. Zdálo se, že je přede mnou úchylné inkviziční béčko, jehož tvůrci v sobě měli dostatek nadhledu a škodolibé perverze. S ubíhajícími minutami bohužel vyšlo najevo, že to nejspíše přeci jen někdo myslel vážně více, než by se slušelo. Původní Boormanovu klasiku na Poeovy motivy mám moc rád a je dobře, že tahle prasárna jde vlastní cestou, jinak by rozhořčení mohlo být ještě větší. Dvě hvězdičky za to, že mi z tváře ani jednou neslezl pobavený škleb. ()
Zatímco Bůh miluje a odpouští, církev nenávidí a trestá. Zajímají ji jen moc a peníze a její zvrhlá falešná tvář se po staletí nemění, což můžeme vidět u sousedních států. Ani ne tak horor, jako spíše drama mladého pekaře a jeho ženy. Na násilí sice dojde, ale celkově se zde Gordon krotil, což by mi vadilo méně, než televizní look a absence jeho bizarností. Henriksen je slizký, jak to jen nejlépe umí, a otázkou zůstává, kdo bude ve střetu postav vítězem. Gore je minimální, byť mučírna je vybavená velmi pěkně. Kyvadlo s jámou se objeví až v samotném konci příběhu. No, jámou, spíše takovou jamkou....ale dobrý. Dříve mě bavilo více, hodnocení ale ponechám... ()
Po shlédnutí tohoto filmu jsem si uvědomil, jak moc může být filmařina ošidná. Na jedné straně vábí coby umělecký směr s nespočtem inspiračních zdrojů a mořem možností. Láká mladé a ambiciózní umělce ke studiu a tvrdé práci,aby poté dostali možnost podílet se na utváření filmových dějin, či možnost zbohatnout, popřípadě obojí. Ale existuje také odvrácená strana filmu, ta kterou reprezentuje tento film. Podfinancovaný rozpočet, debilní a beznadějný scénář, mizerní herci, a z milovaného řemesla se stává prostituce. Dvě hlavní postavy, manželský pár, snad musel do filmu někdo protekčně protlačit, aniž by je viděl hrát. Opravdový výsměch herectví. Střih, potencionálně jedno z největších filmových kouzel, se zde brací proti svým tvůrcům a umocňuje tak "kvality" ostatních složek filmu. Například toporné herectví a špatnou kameru. Lance Henriksen ani Oliver Reed nikdy nebyli herci první kategorie a zde možná nacházíme odpověď proč. Samotný závěr s kvyadlem je vsktutku hororový, ale ne atmosférou, nýbrž provedením. Hůř by snad film nenatočili, ani kdyby ho kazili schválně. Tohle je skutečný odpad. ()
Bohužel nedopatřením jsem si tohle spletla se stejnojmenným hororem z roku 61,byla jsem natěšená ale nadšení rychle pominulo,celou dobu mi vrtalo hlavou proč je v červeně zabarvených číslech začalo mi být jasné to bude jiná verze. Ale i tak jsem se s narůstající nudou dokoukala na trapné béčko u které si dělá srandu samo ze sebe a tváří se rádoby vážně se stupidním příběhem resp. koncem který by byl ve své době prakticky nereálný, se smolnými 49 procenty zaslouženě. Dlouho jsem neviděla film u kterého bych zbytečně promarnila čas... ()
Zneužitý název. Trapný pokus o Kladivo na čarodějnice se šmíráckým použitím rekvizit z E.A. Poa. Inkvizitor zpočátku skvěle nadčasový, vše ostatní trapně „nadčasové“, samé deklamace hollywoodského humanismu. V postavě inkvizitorově je soustředěno naprosto vše, celé ideové napětí staré i moderní Evropy. Pohádkový konec „chtěl jsi čarodějnici – zde je“ navazuje jako jediné možné řešení na úvodní bezvýchodnost totalitního patentu na pravdu. Komunisti jehovisti krtek sto let žere listí. ()
Svinstvo. ()
OK, tak toto nie je horor ani náhodou, toto je trápna hra na mučenie, ktorá vyznieva smiešne. Na Ronu de Ricii sa ale veľmi dobre pozerá, takže nemusíte vypínať, objaví sa tam niekoľko krát nahá, hoci s trpiteľským výrazom. ()
Předlohu sice znám a určitě jsem ji četl, ale už to bude nějaký ten pátek. Až na pár výjimek mne většinou stejně srovnání literárního díla a filmu moc nebere, protože zážitek z "konzumace" jednoho či druhého je naprosto odlišný a ve své podstatě se vlastně nedá srovnávat. Tolik k případným řečem o svatokrádeži a obracení mrtvých básníků v hrobě. Ostatně se domnívám, že minimálně na sklonku svého zajímavého života by Poe Gordona pozval na dýmku. Hledat v obyčejném brakovém snímku umění či politické sdělení neumím, nejsem pak nikterak zklamán buď z absence prvého či naopak znechucen z přemíry druhého. V prvém případě viz komentář každého druhého, v druhém případě viz komentář Adam Bernau. Já si užil úchylného a šíleného Henriksena, nahou krásu Rony de Ricci, mušketýrství Jonathana Fullera, prozření Marka Margolise či výbuch Frances Bay. Takhle kdyby vypadal každý "špatný" film, nedíval bych se na nic jiného. A sám sebe překvapuju a sypu pět mrtvol z hradeb. ()
Vypadá to, jako by si Zdeněk Troška natočil drsnou českou pohádku na motivy E. A. Poea. Hodně se v ní mučí. A Lance Henriksen v hlavní roli sadistického inkvizitora církve! ()
Oproti kultovní verzi s Vincentem Priceem, naprostá ztráta času. ()
Tento snímek je pro mě jen velmi průměrným inkvizičním filmem se spoustou trapných scén a dialogů, na který chci rychle zapomenout. Na druhou stranu musím uznat, že výkony l. Hendriksena a Rony De Ricci (Maria) zachránily tomuto filmu alespoň podle mne 40%. ()
Joo,další věc od Gordona, která mě moc pobavila. Klasickou předlohu E.A.Poa čapl pěkně za kule s tím, že dal přednost mučení před psychologickou stránkou. Lance, jako inkvizitor, nemá chybu, je uchylný a nekompromisní sadista. Do toho se zde opět objevil Gordonův (a muj) veliký oblíbenec J.Combs, což mě zahřálo u srdíčka. Navíc je zde výborně vybudovaná atmosféra strachu z bolesti. Co mě zde trochu zamrzelo byl urychlený konec, docela přitažený za vlasy, kde si docela protiřečí se zbylou části filmu. Jinak se jedná o povedený kousek,který si rád někdy pustím znova. ()
Viděno asi před dvaceti lety a jediné, co mi utkvělo v paměti, byla úvodní poprava. A vlastně nic jiného ani nestálo za pozornost. Henriksen mohl koulet očima jak chtěl, ale jeho Torquemada působil spíš jako karikatura a nemístně směšná byla i řada dalších postav i scén. Původní film ze šedesátých let jsem ještě neviděl, ale jsem si jist, že mi spraví chuť. 15% ()
V úvodných minútach vykonávania inkvizítorského trestu, som si myslel že pôjde o paródiu. Scéna je naozaj z ríše BLÁZNIVÝCH STRIEL. Našťastie to potom vyhodilo výhybku a meno režiséra Stuarta Gordona začalo byť reálnejšie. Avšak od tohto zabudnutého majstra som čakal predsa len väčšie potešeníčko. Parta Bandových spolu so Stuartom, nám mohli nasekať lepší gore festík. ()
Tak toto bolo čo?Lebo tento film je čisté znesvätenie Poea a jeho vynikajúcej atmosferické poviedky.Jama a kyvadlo z 1961 je oproti tomuto braku majstrovské dielo.Už ten začiatok vyznel tupo,primitívne a úboho a Bohužiaľ sa v tomto duchu niesol až do konca .Réžia je v tomto prípade totálne mimo a neschopnosť režiséra v tomto filme je očividná.Herci sú tiež bez hereckého umenie.Tento film ma skromnú výpravu a odev tiež niekedy bol až na smiech.Dialógy o nich si myslím svoje.To bola totálne zbytočná adaptácia,ktorá ma len minimálne spoločné s Poeom. ()
Reklama