Režie:
Ron HowardScénář:
Akiva GoldsmanKamera:
Salvatore TotinoHudba:
Hans ZimmerHrají:
Tom Hanks, Audrey Tautou, Ian McKellen, Jean Reno, Paul Bettany, Alfred Molina, Jürgen Prochnow, Jean-Yves Berteloot, Jean-Pierre Marielle, Seth Gabel (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Robert Langdon je expert na náboženskou symboliku. Během autogramiády své knihy v Paříži je policií požádán o spolupráci při vyšetřování vraždy hlavního správce Louvru, Jacquese Sauniera, se kterým se měl toho dne setkat. Saunier, kterého střelil albín Silas, totiž před smrtí popsal své tělo i podlahu kolem sebe podivnými symboly. Robert se je snaží kapitánu Fachovi vyložit, objeví se tu však policejní kryptoložka Sophie Neveu, která Roberta tajně varuje, že ho Fache hodlá zatknout za vraždu. Pomůže mu uprchnout a společně s ním se pustí po stopách Saunierových šifer. Vyjde najevo, že zavražděný muž byl dědečkem Sophie a podle všeho patřil k tajné organizaci Převorství sionské, která po tisíce let ukrývá a chrání tajemství svatého grálu. Mezitím Silas, který na pokyn biskupa Aringarosy a vlivné církevní organizace Opus Dei také pátrá po grálu, zjistí, že ho Saunier oklamal a svedl na falešnou stopu. Robert a Sophie uniknou kapitánu Fachemu, posedlému jejich zatčením, a podaří se jim získat da Vinciho šifrovací přístroj kryptex, ukrývající údajně tajemství grálu. Spojí se s britským historikem a milionářem Teabingem, se kterým pokračují do Londýna, kde je čeká nejedno nebezpečí, ale také šokující pravda o tajemství grálu. (TV Nova)
(více)Recenze (1 470)
Jednoznacne 5*, nemuzu si pomoct, ale me se to fakt hodne libilo. Predlohu jsem necet a podle zdejsich komentaru jsem cekal dve a pul hodiny nudnejch kecu a nakonec sem byl velmi mile prekvapenej. Zacnu nejdriv zaporama. Zhruba od chvile, kdy se na scene objevi McKellen, mi bylo jasny, kdo ze to je ten potomek. Pak cela ta legenda, kterou McKellen vypravi, je sice zajima, ale zaroven to je snuska neskutecnejch kecu. A za treti herecky vykony. McKellen je perfektni, Audrey to slusi, Bettany je spravne uchylnej - vsechno pochvaly, jenze pak tu je Hanks, kterej nejenom ze zdaleka nepredvadi, co dovede, ale navic ma desnej uces a furt se tvari desne namrdane a cela jeho postava je dost plocha. A pak tu je Jean Reno, kterej je takovej dost nevyraznej. No a ted klady. Film se rozjede prakticky behem nekolika okamziku a po celou dobu je napinavej, ani na chvily nenudi a ani na chvily jsem se v deji neztracel a i pres par predvidatelnejch okamziku se tu najde dost slusnejch zvratu. Kamera je taky skvela, hlavne flashbacky do historie jsou uchvatny. K tomu vsemu hraje skvela tajemna hudba. A i kdyz je celej film v podstate variace na Lovce pokladu a jiny takovy filmy, jen doplnena o tu cirkevni slozku a film je v podstate o neustalym presouvani z mista na misto a mluveni o objevech, tak jsem se proste skvele bavil. Po skouknuti rozsireny verze filmu muzu v podstate potvrdit to, co uz jsem napsal, i ta je perfektni. ()
Je to ale svět .... pár novinářů v Cannes nezatleská na premiéře, bulvár to rozmázne a čeští "kritici" se můžou přetrhnout, aby daný film taky rychle shodili (toť reakce na první zveřejněná hodnocení) ....... Neříkám, že je Šifra vynikající film, ale hození do pytle s filmy úrovně dvou nebo dokonce jedné hvězdičky si rozhodně nezaslouží..... Scénář byl napsán jako "otrocky" věrná adaptace románu a možná to byla chyba. Nicméně si moc neumím představit, jak tuhle knížku plnou "osvětlování" historie a luštění záhadných anagramů natočit líp. Co se týká hereckých výkonů, tak se mi Tom Hanks "překvapivě" líbil :) a na rozdíl od mnoha se mi nelíbilo ztvárnění Teabinga Ianem McKellenem (určitě má za sebou lepší kousky). Je ovšem fakt, že žádný z herců něměl tolik prostoru, aby jeho role byla z těch nezapomenutelných..... Zkrátka Howard natočil dobrý film, kterého se divák rozhodně nemusí bát i když ho v průběhu těch 2,5 hodiny na pár místech napadne, že - tohle se dalo udělat líp ...... P.S. Vyjímečně doporučuji předlohu předem nečíst. ()
Ploché, fádne, vizuálne neatraktívne. A pre mňa, čoby ateistu, ktorý uznáva maximálne tak svoju vlastnú vieru, i dejovo nepútavé. Herci s výnimkou Iana McKellena nevýrazní, nadštandardná zostáva iba temná hudba Hansa Zimmera. Predlohu som nečítal a teraz už vôbec nebudem. Typická hollywoodská pásovka, marketingovo brilantne predaná voda. ()
Kniha se mi nelíbila. Ne tak proto, že to byla slátanina, ale ten primitivní literární jazyk mě ubíjel. S tím jsem šla do kina - že hůř už být nemůže. A nebylo. Naopak, film měl atmosféru, spád - dokonce takový, že jsem někde nestíhala a litovala neposkvrněné knihou, kteří museli být často mimo dějovou mísu. Ale jinak jsem vlastně spokojená a myslím, že 2* si Howard nezaslouží - snaha byla. A hlavně (!) jsem neslyšela ani jednou větu: "Konečně to do sebe začlo zapadat", která v knize nechyběla snad na každé straně, ale přiznávám, že v místech návštěvy u Teabinga mě přemohl mikrospánek, takže kdoví. ()
Ostudná záležitost, jejíž konspirační argumentaci pohřbila omezená minutáž. Howardova nudná režie a spousta zvratů, které málokdy souvisí s logikou toho, co se děje na plátně, dělá z Da Vinciho nejdražší (a asi nejúspěšnější) béčko všech dob. I na jedno podívání docela útrpné. ()
Nemůžu si pomoct, ale mně se to prostě líbilo.:-) Film v podstatě odpovídá knize, až na několik málo změn a hafo dějových zkratek jde o doslovný převod knihy na plátno. To zároveň znamená, že určité směšné (často i nechtěně) okamžiky na plátně zůstávají. Příliš mi to ale nevadilo, po dlouhé době mě mile potěšilo, že se někdo nesnaží o volnou adaptaci, ale o doslovný přepis. Sice to působí staticky, ale já jsem od toho ani nic jiného nečekala. Film zkrátka odráží svou předlohu, která je jednoznačná pitomost (byť čtivá) a těžko z ní šlo vykřesat něco víc. (70%) - Poznámka pro ty, co mají těžký spánek z toho, že tu od začátku pendluju mezi 3* a 4*: Názor rozhodně neměním, pořád zůstávám na 70%, ale poté, co jsem film zhlédla ještě dvakrát, se prostě spíše příkláním k současnému hodnocení. Až bude na CSFD vícehvězdičkové rozpětí, nebudu muset hodnocení průběžně měnit. ()
Pominu-li argumentační pomýlenost tvrzení některých kritiků, že "film je dobrý, protože vše, co je na něm špatné, bylo už v knize," musím s nimi navíc nesouhlasit. Snímek se vůči knize stylisticky i narativně vymezuje a jakákoliv podobnost vychází spíše z povrchního srovnání příběhů. Nadsazený akcent předlohy totiž nahradil akcent mysticizující, což radikálně mění vyznění a žánrový příběh je reprezentován bezmála jako náboženský obřad, v němž není primární informace samotná, ale proces jejich zdánlivého podávání. __ Jakkoliv je literární předloha z mnoha důvodů výrazně problematická (= blbá), je evidentně psaná s jistým hyperbolickým nádechem. Inscenuje tak velká konspirativní odhalení či (pseudo)seriózní setkání odborníků stejně okázale jako žánrově determinované scény bičování, neustálých úniků, rituálních vražd nebo řešení zašifrovaných zpráv. Střídání těchto dvou diskurzů tvoří společně s atraktivním vnímáním historie feministickou optikou tvoří formální dominantu knihy… __ Příznačné pro obměnu narace a stylu je už úvodní sekvence, v níž postava A honí po Louvru s pistolí postavu B, aby z ní dostala nějaké informace a pak ji zabila. V knize je situace inscenována jako žánrová a narativně ustavující. Subjektivní popisy pocitů a myšlenek postavy B tvoří klíčová čtenářská vodítka pro uchopení následujícího děje. Filmová podoba týž scény je natočena hlavně prostřednictvím dlouhých detailů na obrazy na zdech, které jakoby nezúčastněně (a s nimi i divák) shlížely na anonymní muže pod sebou. Finále scény film nakonec rozmělní v nesmyslné a kontraproduktivní paralelní montáži se scénou následující. __ Nahrazení žánrovosti a narativity falešným mysticizmem nakonec filmu umožňuje pod rouškou transcedence ohladit všechny ideologické hrany předlohy, takže v něm nejsou velká tajemství, zásadní konspirativní odhalení, proticírkevní pasáže, feministické čtení minulosti a ve výsledku ani žádné postavy, tvořeny v knize především reprezentací výše zmíněného. Vznešená inscenace ničeho zpomaluje čas, postavy mluví pomalu, šifry samotné jsou ve výsledku marginální a ačkoliv hrdiny neustále někdo honí, vždycky je dost času na dlouhý dialog (např. scéna, v níž padouch ve stínu počká, než si dopovídají, a teprve potom zaútočí). __ Nejpodivnější "vyprazdňující" modifikací však prošlo trojí finále, jež v knize vychází z řady vodítek v předchozích pasážích. Ty však snímek postrádá a inscenuje "první" finále jako moment zásadní spirituální katarze, kdy kamera ve spirálách za doprovodu burácivé hudby oblétá hrdinu, před nímž z prostoru nesmyslně vystupují digitální objekty (ačkoliv implicitně jde o prostou logickou dedukci). Podobný model pak film aplikuje v posledních minutách, kde je ještě intenzivnější, protože musí zakrýt absurditu celé scény, když hrdina největší tajemství odhalí náhodou při holení. Výsledkem je hvězdně obsazený hollywoodský blockbuster, který tradiční narativní model (už sám o sobě v knize hrozně nefunkčně uchopený) zcela vyprázdnil a nahradil falešnou mystikou (korelující s otravně "sugestivní" hudbou). () (méně) (více)
Howard je v tom nevinně. Lépe děj, ve kterém se primárně mluví a mluví, asi zfilmovat nešel. I herci solidně odváději v rámci svých možností to, co jim umožňoval scenář (Hanks i ta Tautou byli v pohodě, o McKellenovi ani nemluvě). Dokonce ty dvě a půl hodiny utekly celkem rychle. Proč tedy 2*? Problém je v blábolivé předloze a logicky z toho i scenáře. Brown plete jablka s hruškami, historii s bájemi, vytváří jako obratný manipulátor konspirační teorie, které se sice krásně poslouchají (a čtou), ale jsou v jádru vycucané z prstu a spíš než ke kontroverzi mají blíže k hlouposti (ale co bych čekal od člověka, který si ve své ´Digitální pevnosti´ plete bity s bajty, že ano). Jak si mám potom užít takový film, když to, co mi předkládá - od myšlenky až po nevěrohodné postavy - je jeden veliký nonsens (v závěr, při odhalení pointy, jsem už jenom čekal, že se tam někde objeví Monty Python a zazpívají nějakou písničku). Veliké tržby chápu, vydatná mediální a reklamní masáž dokáže divy ("Film století!" apod.), spíše se divím - tohoto "Danikena pro chudé" se prodalo 60 milionů výtisků? No proti gustu žádný dišputát a každý má to, co si zaslouží, pravdaže. ()
Knížka Dana Browna mě celkem zklamala - mám ráda tajemno, mám ráda odkrývání záhad a luštění hádanek, navíc poprask, který po celém světě vyvolala, sliboval nevšední zážitek. Bohužel, přestože byla vcelku čtivá a děj dobře ubýhal, nemohla jsem se z ní zbavit pocitu velké vykonstruovanosti, na spoustu tajemných hádanek jsem přišla sama mnohem dřív, než nám řešení autor sám odhalil, moc se mi ani nedařilo ztotožnit se s nějakou postavou a závěrečné "velké" odhalení bylo jasné snad půl knihy dopředu (a že ta kniha nebyla z nejtenčích). Scénář filmu Rona Howarda velmi věrně kopíruje knihu, pouze s tím rozdílem, že máme ještě mnohem míň času seznámit se s jednotlivými postavami, takže kdybych nečetla knihu dřív, byly by mi ještě víc lhostejné. Takže film se dá v podstatě ohodnotit úplně stejně, jako kniha - zábavný, místy i napínavý, ale také ukecaný, nepřekvapivý a navíc na to množství děje, které se v něm odehrává má poměrně i krátkou stopáž (věřím, že rozšířená verze bude o něco lepší, ovšem mně jedno přečtení knihy a jedno shlédnutí "normální" verze bohatě stačilo). Abych ovšem nezapomněla - nachází se v něm výborná hudba Hanse Zimmera - jedna z jeho nejlepších za posledních pár let. ()
Je to na jednu stranu překotná, a druhou stranu roztahaná rozhlasová hra odehrávající se ze dvou třetin v přítmí. Měl jsem tak trochu pocit, že bych se mohl bavit, kdyby to byla počítačová hra, ale někdo mi bohužel ukradl joystick a myš. Jestli byla četba zajímavá aspoň v tom, že si člověk chvilku připadá chytřejší a chvilku hloupější než hrdinové, ve filmu ani neví, jak na co přišli, a pak nechápe, proč o tom všem tak dlouho mluví a všechno vysvětlují. Bylo mi líto všech na plátně i v sále, že tu dvou a půl hodinovou šedivou nudu musejí přečkat. Trochu legrační je, jak se film snaží neprovokovat a být vstřícný ke křesťanům, takže mizí i poslední důvod, proč jít do kina. Žádná kontroverze a skandál se nekonají. Tedy kromě toho, že bylo zbytečně vyhozeno tolik peněz, které na plátně vůbec nejsou vidět. ()
V uplynulém týdnu jsem viděl dvě výborné literární adaptace (pozn. - dnes je 29.5.2006) - Kingova Nadaného Žáka a Brownovu Šifru Mistra Leonarda. Nebudu kopat do pana Browna, který si namastil kapsu povedenou trefou do rádobykontroverzního tématu, které samozřejmě současná společnost bude nadšeně rozebírat a za rok po Svatém Grálu ani neštěkne. Mimochodem - Brownovy romány jsou si podobné jako vejce vejci, takže pokud jste četli Šifru, nemusíte dál utrácet;) Vtírá se myšlenka, že Brown je další sui generis popovou hvězdou naší doby - nepřinese vlastně nic objevného, jenom "to svoje" zajímavou a přitažlivou formou podá (DaVinci Code je sakramentsky čtivá věc, to nelze popřít), vydá album nebo dvě (v jeho případě tři nebo čtyři knížky) a zase se nad ním zavře voda. A je to tak dobře. A jak je na tom tedy filmovka? Casting - bez výhrad, herecký projev hlavních představitelů rovněž...tedy až na Jeana Reno - ten byl na mou knihou živenou představu málo démonický;) Paul Bettany jako Silas to však divákovi bohatě vynahradí, s kouzelnou italštinou a latinou k tomu. Sir Ian zase pobaví svojí angličtinou, která chtě nechtě tvoří z latiny cosi směšně nechutného. Když jsme u humoru - tady scénárista nebo snad sám režisér měli šťastnou ruku, neboť v románu se ničeho takového jako je drobné odlehčení situace nedočkáte. Co už tak šťastné není, je pozměnění vztahu "Princezny Sophie" k jejímu dědečkovi...je to změna zbytečná a podle mého závěr filmu krapet shazuje. Nevysvětlenosti z knihy přetrvávají i zde, ale díky kabátu, do kterého se celá ta šaráda navlékla, si je uvědomíte až po delší době. Možná až na Jürgena Prochnowa, který schytal tu nejméně domyšlenou roli ze všech. Dost o tom, jde se dál. Hudba - Hans Zimmer si jde tvrdě za svým a kromě občasného hannibalovského či batmanovského úletu se na svém prostoru nevykrádá. A jeho prostor je velký, vzhledem k (dalšímu správnému) režisérskému rozhodnutí v některých scénách vysadit románové proslovy a nechat vše na hereckém výrazu a hudbě. Kolkolem vzato, z nepříliš hlubokého originálu vymáčkla Howardova kumpačka maximum - výbornou zábavu s občasným zamrazením (ať už příjemným či nepříjemným), úsměvem tuhle a šibalským mrknutím tamhle. Na závěr mi nezbývá než říct, že žádná Šifra nezboří církev...už proto, že víra je dogmatická, iracionální, s kořeny hlubokými jako peklo samo. A fakt, že kdosi ve Vatikánu cítí potřebu vydat katechismus k výkladu tohohle filmu pro věřící svědčí tak leda o tom, že si páni s černými pozadími nejsou jistí už ani těmi svými ovečkami. Ale jak říkám, tímhle filmem se nic nezmění, to jenom lidi reagovali přehnaně nadšeně...a ejhle, přišli na to, že takhle snadné to nebude. Alespoň do chvíle než Al Pacino konečně přestane předstírat, že je jen "so fucking good" herec;) 70% ()
Vynikající tragický hrdina Silas v podání Paula Bettanyho a ryzí Brit Leigh Teabing Iana McKellena jsou jediné postavy, které vyvolají touhu dozvědět se o nich něco víc. Nejslabší je Robert Langdon, jeho prázdnotu nedokáže zachránit ani charisma Toma Hankse. Nic moc natočené a k tomu ty nechtěně zábavné zvraty. Pár postřehů je zajímavých a sem tam nějaká dobrá hláška, jinak ale zmatené nic, hrající si na velkého proroka ()
Ježíš byl taky jenom člověk aneb Mnoho povyku pro nic. Doprovázena pískotem kritiků z Cannes a obdobně nesouhlasným mručením církve, sklidila filmová adaptace nejdiskutovanější knihy posledních let hromadu proklatě nízkých hodnocení. Právem? Jistěže právem, právo na mylný názor má každý, ale skutečně šlo ten velkohubý brak (ano, četl jsem jej) zfilmovat lépe? Struktura filmu je totožná s tou knižní, tzn.: kecy, kecy, útěk, kecy, kecy, útěk, kecy, kecy, útěk, kecy, kecy, kecy, kecy, konec. Akiva Goldsman z knihy pouze pietně vyextrahoval to nejpodstatnější a pohořel v iniciativní snaze vdechnout plochým postavám nějaký život – z chodících charakterových vlastností učinil nechtěně směšné chodící charakterové vlastnosti. Nechtěně směšný je rovněž akurátní casting. Nudný historik Tom Hanks (obecně akceptovatelný), stejně jako divák nic nechápající vyšetřovatelka Audrey Tautou (je fešná, i když nemá co hrát), britsky šarmantní profesor Ian McKellen (sázka na jistotu), zavilý francouzský inspektor Jean Reno (no comment) a jako (jediná) nečekaná třešnička na dortu albín jménem Paul Bettany. Odměřené, užvaněné, nepřekvapující. Svou bezguľovostí šokující nanejvýš pro neznalce knihy. Ale špatné, mizerné, neukoukatelné? Sakra, lidi, nebuďte tak rozmlsaní. Ron Howard si režíruje svůj standard, Zimmer mu obrušuje hrany okázale temnou hudbou a vše svižnými, ač opatrnými kroky směřuje k „teď zadržte dech“ finále. K dobru režiséra budiž přičteno, že jsem jej (i při znalosti elementární myšlenky) na chvíli zadržel. Dobrý thriller, dobrá zábava, proč ta špatná nálada? 60% Zajímavé komentáře: Marius, Faidra, Jordan, Tommy987, k212, Nick Tow, gr8 escape, Morien, PALINO, tEnCo, f1, Le6n, Konikolec ()
Bublina splaskla. Nebo ne? Já jsem to udělal chytře: začal jsem číst knihu těsně předtím, než jsem měl jít na film. Za čtyři dny jsem se dostal do poloviny (čte se to rychle) a právě proto mě první půle filmu nudila. S druhou půlkou už to bylo lepší, ale také žádná sláva, navíc scénář (debilní dějové zvraty, zbytečná doslovnost) sráží skoro úplně všechno, což nemohu říct o režii, která mi tak strašlivá nepřipadla. Nejpodstatnější je ovšem fakt, že ten snímek je neuvěřitelná blbost (třeba umělecká licence, obraz, se bere jako vodítko k historii, po čemž se ovšem nesmíme divit Brownovi), ale to tady bylo řečeno již mockrát, takže nebudu zbytečně rozebírat už proprané, snad jen, že i některé věci v knize lze (i bez znalostí symolololololologie) odhadnout a nejlepší, nejněžnější, velice smířlivý a vlastně jediný okamžik, který se mi na filmu líbil, byl ten, kdy Langdon poklekne. 50%. No a to už by snad, Ježíši (ale ten je v tom ještě víc nevinně spíš by se slušelo zvolat "Browne!"), mohlo stačit, ne? ()
Pro mě opravdu strašné zklámání, kolem filmu bylo tolik hunbuku a já se dost těšil že uvidím něco pořádného.Knížní předlohu jsem nečetl a to je možná chyba, vlastně na tento film ani nejsem potřebně znalecky vybaven a to je možná důvod proč ho hodnotím takto.Navíc si myslím , že Tom Hanks, Jean Reno a Audrey Tautou fakt umí vytáhnou film, tady bohužel ne. Ron Howard,zase umí dělat mnohem llepší filmy,než překombinovanou nudu.A nebo já neumím asi číst šifry mistra Howarda. ()
Novým Umbertem Ecem se spisovatel Dan Brown rozhodně nestane, přesto je jeho kniha vcelku čtivá (za 2 dny na praxi v knihkupectví zašitý za regálem). Bohužel varianta přepisu je dosti nešťastná, jelikož doslovné lpění nejenom na jednotlivých scénách, ale často i samotných replikách, které jaksi bez dalšího vysvětlování ztrácí na významu a logice, se tím pádem stane souvislým sledem dialogů, z nichž byly ty nejožehavější konspirační teorie, jenž tolik prudí papaláše ve Vatikánu, potlačeny do pozadí. Přesto klobouk dolů před Ronem Howardem za to, že i přes přemrštěnou stopáž to relativně dobře odsýpá a nebýt trapné automobilové honičky vykrádající The Bourne identity a dosti nešikovně natočených flashbacků, bylo by to více než ok, jelikož scéna, kdy Langdon přemýšlí nad kryptexem a před ním se vytváří vzpomínka na pomník Issaca Newtona, je úžasná, stejně tak jako závěrečné pokleknutí. Tom Hanks se do hlavní role nehodí ani trochu (rádoby mladický vzhled tomuto panu herci nesedí), naproti tomu albín Paul Bettany je excelentní, včetně přesně zvoleného akcentu. Thrillerová jednohubka, která by, nebýt tak silné reklamní masáže, za pár měsíců nechala na sebe sedat ve videopůjčovně prach. ()
Váhal jsem mezi 3 a 4 hvězdičkami, nakonec dávám 4, i když si jimi nejsem úplně jist. Knihu jsem četl a co se týče čtivosti, nemá chybu. O filmu se ale totéž prohlásit nedá. Oproti knize jsem si nedokázal vypracovat žádné sym- či anti-patie k některé z postav - prostě mi tak nějak byly všechny lhostejné. Také se mi zdálo, že všichni (kromě Hankse a Tautou) filmem víceméně jen "proběhli", v knize je každé postavě věnován větší prostor. Abych ale jen nezatracoval, film má i spoustu kladů. Vynikající byla hudba, to bezesporu, ale to samo na dokonalý film nestačí. Povedla se i vizuální stránka, i když se na ní dalo ještě leccos vylepšit. Film sice postrádá napětí "od začátku do konce", ale jsou v něm zajímavé momenty a herci sice nezáří, ale hrají dobře. Je to zkrátka asi na těch 70%, jak naznačuji v úvodu. ()
Četl jsem knihu a i přesto jsem se bavil. Kniha samotná se mi zdá jako více fikce než fakta, ale tento příběh se snaží více zaobírat fakty a zvyšuje onu kvalitu do pověstných výšin. Mnohokrát jsem četl, že duo Hanks + Tautou se k sobě nehodí. Jako herečka je Audrey opravdu pěkná, což potvrdila i v Amélii, ale poslouchat francouzskou angličtinu bych taky asi déle jak týden nevydržel. Pokud věříte v to, že Bibli napsal pohanský král Konstantin ve 3. století nebo, že Ježíš měl dítě s Máří Magdalenou , tak se budete bavit. Já tomu věřil a solidně se bavil. Když se to tak vezme tak proč by to tak nemohlo být. Mimo to film nadnáší nádherná hudba od Hanse Zimmera, který prakticky zklamat nemohl a díky ní film výborně atmosfericky burcuje. --- Jestli nás chcete zastavit, musíte nás zastřelit. (koukne na sluhu) A začněte s ním ()
║Rozpočet $125miliónov║Tržby USA $217,536,138║Tržby Celosvetovo $767,820,459▐ Tržby za predaj DVD v USA $100,743,559 //počet predaných kusov 6,346,723║ Kniha je výborná čo sa o filme nedá povedať, je to také nemasné-neslané, ak by som nepoznal dopredu príbeh, moc by som v tomto ponúknutom príbehu tápal a potom by som dal určite aj nižšie hodnotenie oproti tomu čo som dal. Okrem doslova televízneho prevedenie filmu(okrem hudby) tu máme aj tuctový výkon Toma Hanksa, ktorý vždy dokázal vniesť do filmov zanietené výkony, tu to je pre neho len taká prechádzka. /videl v kine 2x: 60%/ ()
Neuvěřitelně osekaná a unylá adaptace. Ron Howard prostě vzal odfláknutý scénář Akivy Goldsmana a strojově ho převedl na plátno, záběr za záběrem, bez zvláštního zájmu či invence. Tom Hanks nemá šanci ohromit... zůstává mu přiblbý účes a patetické výtahy z učebnic dějepisu (hlavně těch "undergroundových), Audrey se tváří mile, ale jakmile promluví, začnete pochybovat o její užitečnosti pro děj... jediný McKellen si to takříkajíc "užil" a ke konci se dokázal i trochu rozjet. Všechny ostatní postavy jsou "za trest" a na hercích je to skoro i vidět... a utrpení samozřejmě nekončí, protože Goldsman některé větve Brownovy předlohy osekal natolik, že se v logice děje ztrácí jak čtenář, tak neinteresovaný divák... přefiltrované a rádoby opulentní flashbacky ostře kontrastují s nudou, kterou se Hanks-Tautou-McKellen brodí, když pobíhají od kostela ke kostelu a s vážnou tváří předhazují divákům směšné repliky... čas od času se to Howard pokouší zachránit akční scénou, jenže Bettanyho Silas není ten terminátor z předlohy, spíš vyšisovaný fanatik, kterému pořád něco nevychází... zhruba po třetině filmu jsem to vzdal a už jsem se jen posmíval neobratnosti, se kterou se to Howard snaží (marně) udržet pohromadě. Akorát bych ocenil nějaké podpůrné látky (alkohol jistě pomůže), protože těch 150 minut je vážně příliš. I Petersenova Troja má oproti Šifře doslova pekelný spád. A taky se mi chtělo hrozně spát... uff... no prostě co vám mám povídat, blockbusterová katastrofa prvního stupně, na kterou ale díky obrovské marketingové kampani přijdou miliony lidí. A stihne je spravedlivý trest. ;) ()
Reklama